Lausunto kuntarakennelakiluonnoksesta

KH § 94	
	Pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen hallitusohjelman mukaan hallitus toteuttaa koko maan laajuisen kuntauudistuksen, jonka tavoitteena on vahvoihin peruskuntiin pohjautuva elinvoimainen kuntarakenne. Osana kuntauudistusta hallitus käynnisti syksyllä 2011 hallitusohjelman mukaisen koko maan kattavan selvityksen kullekin alueella tarkoituksenmukaisesta kunta- ja palvelurakenteesta. Kunnallishallinnon rakenne -työryhmän selvitys Elinvoimainen kunta- ja palvelurakenne valmistui helmikuussa 2012 ja kunnat antoivat lausunnot työryhmän esityksestä huhtikuussa 2012.

	Valtiovarainministeriö asetti helmikuussa 2012 kuntarakennelakia valmistelevan työryhmän, jonka tehtävänä oli seurata ja arvioida kunta- ja palvelurakenneselvityksestä saatavaa palautetta ja sen pohjalta laatia yhteenveto alue- ja kuulemiskierroksesta sekä tehdä uudistuksen vaikutusarviointi ja laatia tarkennettu esitys uudistuksen kriteereistä ja toteuttamistavoista. Lisäksi työryhmän tuli valmistella luonnos hallituksen esityksestä kuntauudistusta ohjaavaksi rakennelaiksi.

	Hallitus linjasi kuntauudistuksen etenemistä iltakoulussaan 5.6.2012 sekä antoi seuraavana päivänä tiedonannon kuntauudistuksen etenemisestä (VNT 2/2012 vp). Hallitus antoi linjauksissaan määrittelemiensä tarkastelunäkökulmien perusteella tarkempien uudistuksen kriteerien valmistelun rakennelakia valmistelevan työryhmän tehtäväksi. Työryhmän valmistelemat tarkemmat kriteerit vahvistettiin hallinnon ja aluekehityksen ministerityöryhmässä 27.6.2012.

	Nyt käsittelyssä oleva kuntarakennelakiluonnos on valmisteltu hallituksen linjausten pohjalta. Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi nykyistä kuntajakolakia, ja samalla lain nimike muutettaisiin sen sisältöä paremmin kuvaavaksi kuntarakennelaiksi. Lakiin lisättäisiin säännökset kuntien selvitysvelvollisuudesta, selvitystarpeista ja niistä poikkeamisesta sekä muutettaisiin kuntien yhdistymisen taloudellista tukea koskevia säännöksiä. Lisäksi ehdotetaan kielilain muuttamista eräiltä osin.

	Sosiaali- ja terveyspoliittinen ministerityöryhmä on linjannut palvelurakenneuudistuksen jatkoa 15.11.2012. Näitä linjauksia koskeva muistio on osa tämän asiakohdan liitettä.

	Kuntarakennelain keskeiset ehdotukset: 

  	Selvitysvelvollisuus ja selvitysperusteet
	Lakiluonnoksen mukaan kunnan tulisi selvittää kuntien yhdistymistä, jos yksikin seuraavista kolmesta selvitysperusteesta osoittaa selvitystarvetta: 1) palveluiden edellyttämä väestöpohja, 2) työpaikkaomavaraisuus, työssäkäynti ja yhdyskuntarakenne ja 3) kunnan taloudellinen tilanne. Kunta ei kuitenkaan voisi jättäytyä selvityksen ulkopuolelle, vaikkei se täyttäisi selvitysperusteita, mikäli alueella ei muutoin ole saavutettavissa lain edellytykset täyttävää toiminnallista kokonaisuutta. Lisäksi, jos kunta olisi jäämässä muiden kuntien muodostaman selvitysalueen ulkopuolelle, sillä olisi mahdollisuus valita naapurikunnista selvityskumppanikseen sellainen kunta, jonka kanssa se muodostaisi toiminnallisen kokonaisuuden, ja kyseisten kuntien olisi selvitettävä kuntien yhdistymistä yhdessä. Viimeksi mainitun säännöksen tarkoituksena olisi ehkäistä sitä, että selvityksistä jäisi ulkopuolelle kuntia, joita muut kunnat eivät halua mukaan esimerkiksi kunnan heikon taloudellisen tilanteen vuoksi. 

	Selvityksen tulisi aina sisältää vähintään suunnitelma hallinnon ja palvelujen järjestämisestä ja palvelujen tuottamisesta selvitysalueella, selvitys yhdistymisen vaikutuksista yhteistoimintaan, selvitys taloudellisesta tilanteesta, arvio asukkaiden osallistumis- ja vaikutusmahdollisuuksien sekä lähidemokratian toteutumisesta sekä yksityiskohtainen arvio kuntien yhdistymisen eduista ja haitoista. 

	Selvitysalueesta poikkeaminen
	Laissa säädettäisiin myös mahdollisuudesta poiketa perusteiden osoittamasta selvitysalueesta. Poikkeaminen ei kuitenkaan olisi automaattista, vaan sen edellytyksiä arvioitaisiin suhteessa alueen kokonaisuuteen ja toisaalta kunnan itsenäisiin edellytyksiin järjestää palveluja asukkailleen.

	Selvitysperusteiden osoittamasta selvitysalueesta voitaisiin ensinnäkin poiketa, jos tällöin muodostuu kuntajaon kehittämisen tavoitteet ja kuntajaon muuttamisen edellytykset täyttävä vaihtoehtoinen toiminnallinen kokonaisuus. Toiseksi perusteiden osoittamasta alueesta voitaisiin poiketa, jos se olisi tarpeen erityisen harvan asutuksen vuoksi toiminnallisen kokonaisuuden muodostamiseksi. Lisäksi poikkeaminen olisi mahdollista suomen- tai ruotsinkielisten asukkaiden kielellisten oikeuksien turvaamiseksi tai saamelaisten kieltä ja kulttuuria koskevien oikeuksien turvaamiseksi. Poikkeaminen ei kuitenkaan tulisi kyseeseen, jos se estäisi alueella toiminnallisten kokonaisuuksien muodostamisen tai kuntien yhdistymisen selvittämiseen olisi kunnassa vahva tarve erityisesti palvelujen järjestämisedellytysten kannalta. 

 	Uudistuksen ohjaaminen ja seuranta 
	Laissa edellytettäisiin, että kunnat tekevät yhdistymisselvitykset ja niihin perustuvat yhdistymisesitykset 1.4.2014 mennessä. Laissa säädettäisiin kuntien velvollisuudesta ilmoittaa valtiovarainministeriölle 30.11.2013 mennessä, minkä kunnan tai kuntien kanssa se selvittää laissa edellytetysti kuntien yhdistymistä. Jos kunta katsoisi tarkoituksenmukaiseksi tehdä selvityksen muulla kuin selvitysperusteiden osoittamalla alueella, sen tulisi hakea valtiovarainministeriöltä poikkeusta selvitysalueesta. 

	Valtiovarainministeriö voisi tarvittaessa määrätä erityisen kuntajakoselvityksen toimittamisesta, jos kunta ei ole 1.4.2014 mennessä tehnyt kuntien yhdistymisesitystä kuntarakennelain edellytykset täyttävän uuden kunnan muodostamisesta. Säännös olisi luonteeltaan lain toistaiseksi voimassa olevia säännöksiä täydentävä.

	Valtioneuvoston toimivalta päättää kuntajaon muuttamisesta 
	Esityksessä ei laajennettaisi valtioneuvoston toimivaltaa päättää yleisesti kuntien yhdistymisestä kuntien valtuustojen sitä vastustaessa. Päätöksenteko kuntien yhdistymisestä perustuisi pääsääntöisesti kuntien yhteiseen esitykseen. Ainoa poikkeus olisi erityisen vaikeassa taloudellisessa asemassa olevan kunnan arviointimenettelyyn kytketty valtioneuvoston toimivalta päättää kuntien yhdistymisestä. Hallitusohjelman mukaisesti erityisen vaikeassa taloudellisessa tilanteessa olevien kuntien arviointimenettelyä tehostetaan säätämällä valtioneuvostolle mahdollisuus ryhtyä tarvittaessa toimenpiteisiin, jos kunnan kyky peruspalvelujen järjestämiseen on vaarantunut eivätkä kuntalaiset saa tarvitsemiaan palveluja. Tämä toteutettaisiin säätämällä lain toistaiseksi voimassa olevissa säännöksissä arviointimenettelyyn kytkeytyvän erityisen kuntajakoselvityksen toimittamisesta ja valtioneuvoston toimivallasta päättää kuntien yhdistymisestä näissä tilanteissa. Esitys perustuu tältä osin voimassa olevan kuntajakolakia valmistelleen työryhmän esitykseen.

 	Henkilöstön asema 
	Kuntien henkilöstön asema muutosprosessissa turvattaisiin nykyisen tasoisena. Siten kuntajaon muutos, joka johtaa henkilöstön työnantajan vaihtumiseen, katsottaisiin edelleen liikkeenluovutukseksi. Vuosien 2014 - 2017 alusta voimaan tulevissa kuntajaon muutoksissa, joissa henkilöstä siirtyy uuden kunnan palvelukseen, työnantajalla ei olisi oikeutta irtisanoa palvelussuhdetta taloudellisilla tai tuotannollisilla irtisanomisperusteilla. Irtisanomiskielto koskisi kaikkia kuntien yhdistymisessä mukana olevia kuntia ja olisi voimassa viisi vuotta kuntien yhdistymisen voimaantulosta.

	Kuntien yhdistymisen taloudellinen tuki 
	Kuntarakenneuudistuksen toteuttamiseksi kunnille tarjottaisiin tukea laissa edellytettyjen yhdistymisselvitysten tekemiseen ja niistä aiheutuviin kustannuksiin. Lisäksi kuntia kannustettaisiin tekemään tarvittavat kuntarakenteen muutokset suuntaamalla kunnille yhdistymisavustusta ja korvaamalla mahdolliset yhdistymisestä johtuvat valtionosuuden menetykset. 

	Yhdistymisavustusten maksamista jatkettaisiin kuntarakenneuudistukseen liittyvissä vuosien 2014 - 2017 alusta voimaan tulevissa kuntien yhdistymisissä. Koska yhdistymisavustuksilla on tarkoitus tukea kuntarakenneuudistuksen tavoitteiden mukaisen kuntarakenteen muodostumista, yhdistymisavustusta ei maksettaisi selkeästi selvitysperusteiden vastaisissa kuntien yhdistymisissä. 

	Yhdistymisavustukset olisivat tasoltaan vastaavia kuin vuoden 2013 alussa voimaan tulleissa kuntien yhdistymisissä. Tuen suuruus olisi kuitenkin nykyistä enemmän kytköksissä yhdistyvien kuntien lukumäärään ja uuden kunnan asukasmäärään. Yhdistymisavustus olisi kuntien yhdistymistä kohden 3 - 10 miljoonaa euroa. Yhdistymisavustukset tulisi käyttää välttämättömiin kuntien yhdistymisen kustannuksiin, uuden kunnan palvelujärjestelmän kehittämiseen ja palvelujen tuottavuuden parantamiseen tai uuden kunnan talouden vahvistamiseen.

	Valtionosuuksien menetysten korvaamista jatkettaisiin vuosille 2014 - 2019. Uudelle kunnalle maksettaisiin kuntien yhdistymisen voimaantulovuotena ja sitä seuraavina vuosina vuoden 2019 loppuun saakka korvausta valtionosuuksien vähenemisestä. Korvauksen edellytyksenä olisi yhdistymispäätöksen tekeminen 1.4.2014 mennessä ja se, että yhdistyminen tulisi voimaan viimeistään vuoden 2017 alusta.

	Kunnanosaliitosta koskeva esitysoikeus 
	Kuntarakenneuudistuksen tavoitteiden mukaisten toiminnallisesti ehjien kokonaisuuksien muodostamiseksi kokonaisten kuntien yhdistymisten ohella tulisi edistää myös kunnan osan siirtämistä toiseen kuntaan. Kunnanosaliitokset voivat olla perusteltuja erityisesti kunnan osan suuntautuessa toiminnallisesti muusta kunnasta poikkeavasti tai alueen näkökulmasta esimerkiksi yhdyskuntarakenteen tasapainoisen kehittämisen kannalta. Kunnan osan siirtämistä toiseen kuntaan koskevia edellytyksiä ei esitetä muutettavaksi.

	Valtiovarainministeriö pyytää lausuntoa seuraaviin kysymyksiin:

•	selvitysvelvollisuudesta, selvitysperusteista (ml. poikkeusperusteista) ja selvitysvelvollisuuden sisällöstä; 
•	esityksen sisältämistä määräajoista ja menettelyistä; 
•	valtioneuvoston toimivallasta päättää kuntajaon muuttamisesta; 
•	yhdistymisavustuksien ehdoista ja määrästä; 
•	sosiaali- ja terveydenhuollon tehtävien turvaamisesta sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakennetta koskevien linjausten mukaisesti. 

	Lausunto lakiluonnoksesta tulee antaa 7.3.2013 mennessä. Ministeriön lausuntopyyntö liitteineen on oheismateriaalina.

	Lausuntoluonnosta käsitellään valtuustoseminaarissa 14.2.2013. Lakiluonnos liitteineen on lähetetty kaupunginhallituksen jäsenille valtuustoseminaarin kutsun yhteydessä. 

	Kuntarakennelakiluonnos on myös nähtävillä valtiovarainministeriön internet-sivulla osoitteessa:
	http://www.vm.fi/vm/fi/04_julkaisut_ja_asiakirjat/03_muut_asiakirjat/20121122Kuntar/name.jsp.

	Valmistelija:	 hallintojohtaja

	Ehdotus:	Kaupunginhallitus esittää kaupunginvaltuustolle, että Virtain kaupunki haluaa kohteliaimmin lausua kuntarakennelakiluonnoksesta sekä sosiaali- ja terveyspalveluita koskevista linjauksista seuraavaa:

		1. Selvitysvelvollisuus, selvitysperusteet ja selvitysvelvollisuuden sisältö
		
		Lakiluonnos velvoittaa lähes kaikki kunnat tekemään kuntaliitosselvityksen. Demokratian näkökulmasta on oleellisen tärkeää, että lopullinen päätösvalta asiassa on kuntien valtuustoilla. On tärkeää, että kuntia ei pakoteta liitokseen. Lakiluonnoksen mukaan Virtain kaupungille muodostuu selvitysvelvollisuus vain kohdan 4 c § mukaan (väestöpohja).

		Virtain kaupunki painottaa sitä, että tutkimusten mukaan kuntakoon kasvattaminen ei automaattisesti tuo volyymi- ja toiminnallisia etuja. Lakiehdotuksessa tulee selvemmin mahdollistaa se, että toiminnallinen kokonaisuus voi muodostua selvästi alle 20.000 asukasmäärällä. Lisäksi palvelujen tuottamiseksi kuntien välisen yhteistyön toiminnan eri muotoja ja toimintatapaa voidaan edelleen kehittää ilman kuntaliitoksiakin. Virtain kaupunki katsoo, että kuntien yhteistyön laajentaminen on otettava huomioon vaihtoehtona kuntaliitoksille.

		Lakiluonnoksen perusteella näyttää siltä, että vaaditut selvitykset ovat luonteeltaan hyvin mekaanisia. Laadittavaksi tulevia selvityksiä tehdään lakiluonnoksen mukaan sellaisessa aikataulussa, ettei luontevia tunnusteluita ole ehditty toteuttaa. On oletettavaa, että selvityksen lopputulos on useissa tapauksissa etukäteen selvillä. Tehtävien selvitysten lopputulos voi myös kärsiä, jos liitosta tekemistä kannattavat ja vastustavat kunnat ovat mukana selvityksessä. Näin ollen selvityspakko ei edesauta hyvää lopputulosta. Virtain kaupunki katsoo, että uudistuksessa pitäisi kiinnittää huomiota skaalatehokkuuden lisäksi myös tekniseen tehokkuuteen eli palveluprosessien tehostamiseen.

		Näyttää siltä, että selvityspakko tilanteessa, jossa sote-linjaukset ovat sekavia ja epäselviä ja suuret lakihankkeet ovat keskeneräisiä, ovat vaarassa johtaa näennäisselvityksiin jotka eivät palvele kenenkään etuja.

		Virtain kaupunki pitää välttämättömänä, että selvitysalueesta poikkeamisesta päätettäessä painotetaan poikkeamista hakevan kunnan tai kuntien yhteistä näkemystä. Tällä voidaan varmistaa riittävä alueellisten erityispiirteiden kuten laajan maatieteellisen alueen ja harvan asutuksen huomioon ottaminen. 

		Virtain kaupunki kiinnittää huomiota myös siihen, että rakenteellisten uudistusten lisäksi tarvittaisiin konkreettisia toimenpiteitä elinkeinojen kehittämiseen ja sitä kautta tulopohjan vahvistamiseen, joka on välttämätöntä nykyisen palvelutason- ja valikoiman ylläpitämiseksi.

		2. Valtioneuvoston toimivalta päättää kuntajaon muuttamisesta 

		Valtioneuvoston toimivalta kuntajaon muuttamisesta ei sisällä radikaaleja muutoksi nykyiseen verrattuna. Perusteltua on huolehtia niistäkin kunnista, jotka ovat taloudeltaan vaikeassa asemassa.

		3. Esityksen sisältämät määräajat ja menettelyt

		Virtain kaupunki katsoo, että esityksen sisältämät määräajat ovat epärealistiset. Marraskuun loppu 2013 määräaikana tulee tiukaksi, ellei kunnilla ole jo valmiita suunnitelmia ja tahdonilmaisuja neuvottelukumppaneista. Myöskään kuntien yhdistymisesityksien tekeminen 1.4.2014 mennessä ei ole mielestämme mahdollinen, sillä jo nyt näyttää selvältä, ettei laki tule voimaan aiotussa aikataulussa.
		
		Kuntarakenneuudistuksen etenemisen nopea aikataulu ja etupainotteisuus sote-uudistukseen nähden saattaa pahimmillaan johtaa epätarkoituksenmukaisiin, tehottomiin ja toimimattomiin ratkaisuihin.

		Tavoitteeksi kannattaa asettaa uudistusten toteutus vuoden 2017 alusta lukien. Vuoden 2015 alusta toteutettaville uudistuksille ei ole enää kunnolla valmisteluaikaa.

		4. Yhdistymisavustuksien ehdot ja määrä
		Yhdistymisavustuksen käytön perusteeksi olisi riittävää talouden vahvistaminen; maksujen, taksojen ja palkkojen harmonisointi vienee avustuksesta kuitenkin käytännössä valtaosan. Avustusta ei tulisi sallia jaettavaksi liittyen kuntien ”hyvitys” investointeihin. Yhdistymisavustusten rahoitus tulee tapahtua valtion toimesta. Kuntatalouden ahdinkotilanteessa on kohtuutonta periä maksua valtionosuuden pienennyksenä kunnilta, jotka eivät ole osallisina muutoksissa.

		5. Sosiaali- ja terveydenhuollon tehtävien turvaaminen sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakennetta koskevien linjausten mukaisesti
		
		Virrat on aloittanut vuoden 2013 alussa isäntäkuntana järjestäen ja tuottaen myös Ruoveden kunnan sote-palvelut lasten päivähoitopalveluja ja ympäristöterveydenhuollon palveluja lukuunottamatta. Alueen asukkaiden ja palvelujen käyttäjien näkökulmasta tässä vaiheessa keskeistä on yhteistoiminta-alueen palveluiden ja toiminnan vakiinnuttaminen ja sitä kautta tapahtuva kattavien lähipalveluiden turvaaminen sekä synergiaetujen hyödyntäminen. Virtain ja Ruoveden toimintamalli, joka tarjoaa poliklinisia erikoislääkäripalveluja myös terveyskeskuksessa, on todettu hyväksi sekä palveluiden että talouden näkökulmista. Virrat toteaa, että sillä on hyvät valmiudet järjestää perustason sote-palveluita sekä polikliinisia erikoislääkäripalveluja myös tulevaisuudessa ja että erikoispalveluiden osalta yhteistyötä tehdään Pirkanmaalla toimivien yhteistoiminta-alueiden tai kuntien kanssa. 

		Uudistuksia tehtäessä peruspalveluiden kattava ja tasapuolinen saanti lähipalveluina tulee varmistaa. Siten voidaan parhaiten vaikuttaa ennaltaehkäisevästi vaativimpien palveluiden kysyntään. Toisaalta lähipalvelujen saatavuus edistää hoitoa tarvitsevien ohjausta tarvittaessa nopeammin erikoissairaanhoidon palvelujen piiriin ja pitkällä aikavälillä toiminta tuo kustannussäästöjä, koska hoitoon pääsy ei viivästy. Keskussairaalan toimintaa järjestävän organisaation tulee olla demokraattisesti ohjattavissa. Keskussairaalan ja muiden keskitetysti hoidettavien sote-palveluiden osalta palveluita tulisi olla mahdollisuus siirtää joustavasti tälle organisaatiolle huomioiden kunkin alueen erityistarpeet. Perustason erikoissairaanhoitoa tulee olla tarjolla kohtuullisella etäisyydellä. Pirkanmaan sairaanhoitopiiri on nykyisellään sopivan kokoinen erikoissairaanhoidon palvelujen tuottamiseen. 

		Suunnittelun lähtökohtana tulisi olla nykyistä enemmän käyttäjä-, kuin organisaatiolähtöisyys, sillä vain näin pystytään huomioimaan riittävästi myös alueelliset erityispiirteet kuten esimerkiksi harva asutus ja pitkät etäisyydet, jotka vaikuttavat oleellisesti palvelujen  käytännön järjestämiseen. Pohjois-Pirkanmaan kunnat ovat pinta-alaltaan suuria ja harvaanasuttuja. 50 000 - 100 000 asukkaan väestöpohja on liian suuri lähipalveluja ajatellen eikä ole luonteva kunnan ja yhteistoiminta-alueen koko. Palvelurakennetta uudistettaessa tulee korostaa perusterveydenhuollon ennaltaehkäisevää roolia. 

	Päätös:	Kaupunginhallitus hyväksyi ehdotuksen yksimielisesti.

KV § 35	
	Lakiluonnos liitteineen on lähetetty valtuutetuille valtuustoseminaarin kutsun yhteydessä. 

Kuntarakennelakiluonnos on myös nähtävillä valtiovarainministeriön internet-sivulla osoitteessa:
	http://www.vm.fi/vm/fi/04_julkaisut_ja_asiakirjat/03_muut_asiakirjat/20121122Kuntar/name.jsp.

	Ehdotus:	Kaupunginvaltuusto päättää seuraavaa:
		
		Virtain kaupunki haluaa kohteliaimmin lausua kuntarakennelakiluonnoksesta sekä sosiaali- ja terveyspalveluita koskevista linjauksista seuraavaa:

		1. Selvitysvelvollisuus, selvitysperusteet ja selvitysvelvollisuuden sisältö
		
		Lakiluonnos velvoittaa lähes kaikki kunnat tekemään kuntaliitosselvityksen. Demokratian näkökulmasta on oleellisen tärkeää, että lopullinen päätösvalta asiassa on kuntien valtuustoilla. On tärkeää, että kuntia ei pakoteta liitokseen. Lakiluonnoksen mukaan Virtain kaupungille muodostuu selvitysvelvollisuus vain kohdan 4 c § mukaan (väestöpohja).

		Virtain kaupunki painottaa sitä, että tutkimusten mukaan kuntakoon kasvattaminen ei automaattisesti tuo volyymi- ja toiminnallisia etuja. Lakiehdotuksessa tulee selvemmin mahdollistaa se, että toiminnallinen kokonaisuus voi muodostua selvästi alle 20.000 asukasmäärällä. Lisäksi palvelujen tuottamiseksi kuntien välisen yhteistyön toiminnan eri muotoja ja toimintatapaa voidaan edelleen kehittää ilman kuntaliitoksiakin. Virtain kaupunki katsoo, että kuntien yhteistyön laajentaminen on otettava huomioon vaihtoehtona kuntaliitoksille.

		Lakiluonnoksen perusteella näyttää siltä, että vaaditut selvitykset ovat luonteeltaan hyvin mekaanisia. Laadittavaksi tulevia selvityksiä tehdään lakiluonnoksen mukaan sellaisessa aikataulussa, ettei luontevia tunnusteluita ole ehditty toteuttaa. On oletettavaa, että selvityksen lopputulos on useissa tapauksissa etukäteen selvillä. Tehtävien selvitysten lopputulos voi myös kärsiä, jos liitosta tekemistä kannattavat ja vastustavat kunnat ovat mukana selvityksessä. Näin ollen selvityspakko ei edesauta hyvää lopputulosta. Virtain kaupunki katsoo, että uudistuksessa pitäisi kiinnittää huomiota skaalatehokkuuden lisäksi myös tekniseen tehokkuuteen eli palveluprosessien tehostamiseen.

		Näyttää siltä, että selvityspakko tilanteessa, jossa sote-linjaukset ovat sekavia ja epäselviä ja suuret lakihankkeet ovat keskeneräisiä, ovat vaarassa johtaa näennäisselvityksiin jotka eivät palvele kenenkään etuja.

		Virtain kaupunki pitää välttämättömänä, että selvitysalueesta poikkeamisesta päätettäessä painotetaan poikkeamista hakevan kunnan tai kuntien yhteistä näkemystä. Tällä voidaan varmistaa riittävä alueellisten erityispiirteiden kuten laajan maatieteellisen alueen ja harvan asutuksen huomioon ottaminen. 

		Virtain kaupunki kiinnittää huomiota myös siihen, että rakenteellisten uudistusten lisäksi tarvittaisiin konkreettisia toimenpiteitä elinkeinojen kehittämiseen ja sitä kautta tulopohjan vahvistamiseen, joka on välttämätöntä nykyisen palvelutason- ja valikoiman ylläpitämiseksi.

		2. Valtioneuvoston toimivalta päättää kuntajaon muuttamisesta 

		Valtioneuvoston toimivalta kuntajaon muuttamisesta ei sisällä radikaaleja muutoksi nykyiseen verrattuna. Perusteltua on huolehtia niistäkin kunnista, jotka ovat taloudeltaan vaikeassa asemassa.

		3. Esityksen sisältämät määräajat ja menettelyt

		Virtain kaupunki katsoo, että esityksen sisältämät määräajat ovat epärealistiset. Marraskuun loppu 2013 määräaikana tulee tiukaksi, ellei kunnilla ole jo valmiita suunnitelmia ja tahdonilmaisuja neuvottelukumppaneista. Myöskään kuntien yhdistymisesityksien tekeminen 1.4.2014 mennessä ei ole mielestämme mahdollinen, sillä jo nyt näyttää selvältä, ettei laki tule voimaan aiotussa aikataulussa.
		
		Kuntarakenneuudistuksen etenemisen nopea aikataulu ja etupainotteisuus sote-uudistukseen nähden saattaa pahimmillaan johtaa epätarkoituksenmukaisiin, tehottomiin ja toimimattomiin ratkaisuihin.

		Tavoitteeksi kannattaa asettaa uudistusten toteutus vuoden 2017 alusta lukien. Vuoden 2015 alusta toteutettaville uudistuksille ei ole enää kunnolla valmisteluaikaa.

		4. Yhdistymisavustuksien ehdot ja määrä
		Yhdistymisavustuksen käytön perusteeksi olisi riittävää talouden vahvistaminen; maksujen, taksojen ja palkkojen harmonisointi vienee avustuksesta kuitenkin käytännössä valtaosan. Avustusta ei tulisi sallia jaettavaksi liittyen kuntien ”hyvitys” investointeihin. Yhdistymisavustusten rahoitus tulee tapahtua valtion toimesta. Kuntatalouden ahdinkotilanteessa on kohtuutonta periä maksua valtionosuuden pienennyksenä kunnilta, jotka eivät ole osallisina muutoksissa.

		5. Sosiaali- ja terveydenhuollon tehtävien turvaaminen sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakennetta koskevien linjausten mukaisesti
		
		Virrat on aloittanut vuoden 2013 alussa isäntäkuntana järjestäen ja tuottaen myös Ruoveden kunnan sote-palvelut lasten päivähoitopalveluja ja ympäristöterveydenhuollon palveluja lukuunottamatta. Alueen asukkaiden ja palvelujen käyttäjien näkökulmasta tässä vaiheessa keskeistä on yhteistoiminta-alueen palveluiden ja toiminnan vakiinnuttaminen ja sitä kautta tapahtuva kattavien lähipalveluiden turvaaminen sekä synergiaetujen hyödyntäminen. Virtain ja Ruoveden toimintamalli, joka tarjoaa poliklinisia erikoislääkäripalveluja myös terveyskeskuksessa, on todettu hyväksi sekä palveluiden että talouden näkökulmista. Virrat toteaa, että sillä on hyvät valmiudet järjestää perustason sote-palveluita sekä polikliinisia erikoislääkäripalveluja myös tulevaisuudessa ja että erikoispalveluiden osalta yhteistyötä tehdään Pirkanmaalla toimivien yhteistoiminta-alueiden tai kuntien kanssa. 

		Uudistuksia tehtäessä peruspalveluiden kattava ja tasapuolinen saanti lähipalveluina tulee varmistaa. Siten voidaan parhaiten vaikuttaa ennaltaehkäisevästi vaativimpien palveluiden kysyntään. Toisaalta lähipalvelujen saatavuus edistää hoitoa tarvitsevien ohjausta tarvittaessa nopeammin erikoissairaanhoidon palvelujen piiriin ja pitkällä aikavälillä toiminta tuo kustannussäästöjä, koska hoitoon pääsy ei viivästy. Keskussairaalan toimintaa järjestävän organisaation tulee olla demokraattisesti ohjattavissa. Keskussairaalan ja muiden keskitetysti hoidettavien sote-palveluiden osalta palveluita tulisi olla mahdollisuus siirtää joustavasti tälle organisaatiolle huomioiden kunkin alueen erityistarpeet. Perustason erikoissairaanhoitoa tulee olla tarjolla kohtuullisella etäisyydellä. Pirkanmaan sairaanhoitopiiri on nykyisellään sopivan kokoinen erikoissairaanhoidon palvelujen tuottamiseen. 

		Suunnittelun lähtökohtana tulisi olla nykyistä enemmän käyttäjä-, kuin organisaatiolähtöisyys, sillä vain näin pystytään huomioimaan riittävästi myös alueelliset erityispiirteet kuten esimerkiksi harva asutus ja pitkät etäisyydet, jotka vaikuttavat oleellisesti palvelujen  käytännön järjestämiseen. Pohjois-Pirkanmaan kunnat ovat pinta-alaltaan suuria ja harvaanasuttuja. 50 000 - 100 000 asukkaan väestöpohja on liian suuri lähipalveluja ajatellen eikä ole luonteva kunnan ja yhteistoiminta-alueen koko. Palvelurakennetta uudistettaessa tulee korostaa perusterveydenhuollon ennaltaehkäisevää roolia. 
	
	Päätös: 	Kaupunginvaltuusto hyväksyi ehdotuksen yksimielisesti. 
		_________	

	Lisätietoja:	Kaupunginjohtaja Vesa Haapamäki, puh. (03) 485 1201, 044-715 1201, sähköposti: etunimi.sukunimi@virrat.fi

	Virroilla 6.3.2013