Lausunto kuntarakennelakiluonnoksesta

100/00.01.00/2013

Kaupunginhallitus 25.02.2013  § 87

	Esittelijä: kaupunginjohtaja Juha Majalahti

	Valmistelija / lisätietoja antaja: 
 	kaupunginjohtaja Juha Majalahti, puh. (09) 4258 3601 
 	tai sähköposti "etunimi.sukunimi@karkkila.fi"

	Valtiovarainministeriön kunta- ja aluehallinto-osasto on pyytänyt 22.11.2012 päivätyllä lausuntopyynnöllään mm. kunnilta lausuntoa kuntarakennelakiluonnoksesta 7.3.2013 mennessä. Toimitetun aineiston pohjalta pyydetään kaupunkia lausunnossa yleisesti ottamaan kantaa uudistukseen ja erityisesti lausumaan kantansa seuraaviin kysymyksiin:  

	1) selvitysvelvollisuudesta, selvitysperusteista (ml. poikkeusperusteista) ja selvitysvelvollisuuden sisällöstä;
	2) esityksen sisältämistä määräajoista ja menettelyistä;
	3) valtioneuvoston toimivallasta päättää kuntajaon muuttamisesta;
	4) yhdistymisavustuksien ehdoista ja määrästä
	5) sosiaali- ja terveydenhuollon tehtävien turvaamisesta sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakennetta koskevien linjausten mukaisesti.

	Vireillä oleva kuntauudistus on valtioneuvoston käynnistämä kokonaisuus, jonka keskeisiä elementtejä ovat kuntarakennelaki, kuntien valtionosuus- ja rahoitusjärjestelmän uudistus, kuntalain kokonaisuudistus, sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämislaki, metropoliratkaisu ja kuntien tehtävien arviointi. Kaikki uudistukset ovat nyt käynnissä ja kuntarakenteen merkittävien muutosten uskotaan ajoittuvan vuosien 2015 ja 2017 alkuun, jolloin päättyy uudistusta koskevien säännösten määräaikainen voimassaolo.

	Lakimuutoksessa nykyisen kuntajakolain nimike muutettaisiin kuntarakennelaiksi ja samassa yhteydessä kuntarakenneuudistusta koskevat määräaikaiset säännökset esitetään sisällytettäviksi uuteen lakiin.

	Lain määräaikaisesti voimassa olevissa säännöksissä säädettäisiin kuntarakenneuudistuksen tavoitteesta ja vuosina 2013 - 2016 kuntarakenteen uudistamisessa noudatettavista edellytyksistä ja menettelyistä.

	Kuntarakenneuudistuksen tarkoituksena on hallitusohjelman mukaisesti turvata laadukkaat ja yhdenvertaiset kunnalliset palvelut asiakaslähtöisesti koko maassa, vahvistaa kuntien edellytyksiä järjestää ja tuottaa ennaltaehkäiseviä palvelukokonaisuuksia, luoda edellytykset kuntien taloutta vahvistavalle kehittämistoiminnalle ja yhdyskuntarakenteen eheyttämiselle sekä vahvistaa kunnallista itsehallintoa ja paikallista demokratiaa.
	
	Kuntarakennelain on tarkoitus tulla voimaan 1.5.2013 ja kuntauudistusta koskevien säännösten (1 a luku) osalta laki on määräaikaisesti voimassa vuoden 2016 loppuun.

	Kuntien valtionosuusuudistusta koskevan lainsäädännön on tarkoitus tulla voimaan 1.1.2015. Selvitysmiehen loppuraportti uudistuksesta valmistuu vuoden 2013 loppuun mennessä ja koelaskelmat julkaistaan syksyllä 2013.

	Kuntalain kokonaisuudistuksella pyritään vähentämään erityislainsäädännön tarvetta ja erityistä huomiota kiinnitetään lähidemokratian kehittämiseen. Lain suunniteltu voimaan tulo tapahtuisi vuoden 2015 alusta lukien.

	Metropoliratkaisu lähtökohtaisesti koskee 14 Uudenmaan kuntaa, mutta kuntaselvitysprosessin myötä aluetarkasteluun voidaan kytkeä myös alueeseen välittömästi liittyviä kuntia. Valtioneuvosto selvittää erilaiset vaihtoehdot metropoliratkaisuksi alueen yhteisen suunnittelun ja ohjauksen tueksi erityisesti maankäytön, asumisen ja liikenteen kysymyksissä. Lisäksi selvitetään erilaiset vaihtoehdot kilpailukyvyn vahvistamiseksi ja segregaation ehkäisemiseksi. Kuusi esitystä valmistelevaa selvityshenkilöä on kuullut kuntia, minkä pohjalta he tekevät esityksen kuntaselvitystarpeista ja metropolihallinnosta. Esitys tulee kuntiin lausunnolle kevään 2013 aikana.

	Kuntien tehtävien arviointityöryhmä tekee esityksen 30.5.2014 mennessä kuntauudistuksella luotujen uusien kuntien tehtävistä sekä valtion ja kuntien välisistä tehtävämuutoksista. Kunnilla on arviolta noin 535 lakisääteistä tehtävää, joiden karsimista ja järjestämistä työryhmä selvittää.

	Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenneuudistuksen keskeisin esitys liittyy sairaanhoitopiirien lakkauttamiseen ja siirtymisestä kolmitasoisesta palvelurakenteesta kaksitasoiseen. Nykyisistä perustason, erikoissairaanhoidon ja vaativan sosiaalityön sekä erityisvastuualueen (Erva) palveluista siirryttäisiin kuntien vastuulla oleviin laajennetun perustason (perustaso ja erikoissairaanhoito) ja viiden erityisvastuualueen järjestämisvastuulla oleviin palveluihin. Alle 20.000 asukkaan kuntien tulee esityksen mukaan kuulua johonkin sote-alueeseen, jonka vastuulla on palvelujen järjestäminen. Kunnat, joiden asukasluku on 20.000 - 50.000, voivat vastata osasta laajennettuja perustason palveluja, mutta joutuisivat liittymään osaksi laajempaa sote-aluetta. Sote-palvelurakenneuudistusta koskevat alueelliset esitykset tulevat kuntien lausunnoille kevään 2013 aikana.
    
	Karkkilan kaupungin hallintosäännön 54 §:n mukaan kaupunginhallituksen toimialana on mm. kaupungin edun valvominen. Koska kyseessä on erittäin merkittävä kuntajakoa koskeva lainsäädäntöhanke, on luontevaa että sen merkittävyyden vuoksi kaupunginvaltuusto määrittelee kaupungin lopullisen kannan asiaan. 

	Esityslistan oheismateriaalit
	- Kuntarakennelaki - lakiluonnos perusteluineen
	- Kuntauudistuksen eteneminen  -kaavio
	- Muistio kuntauudistuksen muiden hankkeiden etenemisestä
	- Muistio sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenteen linjauksista
	- VM:n diasarja HE kuntarakennelaiksi
	- Kuntaliiton diasarja Sote-uudistus/Tuula Haatainen 25.1.2013

Kaupunginjohtajan ehdotus:

	Kaupunginhallitus esittää kaupunginvaltuustolle, että kaupunginvaltuusto toteaa lausuntonaan valtiovarainministeriön lausuntopyyntöön seuraavaa:

	Yleistä

	Karkkilan kaupunki pitää kuntarakenneuudistuksen tavoitteita hyvinä ja kannatettavina, vaikkakin ne ovat yleisestä lainsäädännöstä poiketen varsin poliittisluonteisia, eivätkä lakiluonnoksen yksityiskohtaiset pykälät yllä näiden tavoitteiden tasolle. Merkittävin osa tavoitteista jäisi edelleen kuntien yksittäisten toimien varaan.

	Kuntauudistuksen mittava toteuttaminen toteutettaisiin määräaikaisen lainsäädännön keinoin. Toimenpiteiden ajoittamista ja lainsäädännön voimassaoloaikaa tulisi jatkaa pidemmälle ajanjaksolle. Esimerkiksi valtionosuusuudistuksen laajuudella voi olla huomattava vaikutus yhteen keskeiseen selvitysperusteeseen (talousperuste), minkä vuoksi sen vaikutukset kuntaliitosten tarpeellisuuteen tulisi voida arvioida ennen päätösten tekemistä.  

	Selvitysvelvollisuus

	Väestöpohjaedellytys on varsin kategorinen. Esityksessä ei ole mainittu palveluja, joiden tehokas järjestäminen tai tuottaminen edellyttäisivät vähintään 20 000 asukkaan väestöpohjaa. Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenneuudistuksessa kunnan väestöpohjalla ei ole merkitystä toteutettaessa palvelujen järjestäminen yhtä kuntaa laajemmalla sote-alueella.

	Uudenmaan kunnissa suurin osa ylikunnallisista palveluista tuotetaan jo nyt kuntarakennelakiluonnoksen tavoitteiden mukaisesti. Kuntarakenneuudistus ei tule poistamaan laajoja ammattikoulutuskuntayhtymiä, pelastuslaitosyhteistyötä, Etelä-Suomen erityishuoltopalveluista vastaavan Eteva kuntayhtymää, yhdistyvää Itä- ja Länsi-Uudenmaan jätehuoltoyhteistyötä, yhtiö- ja yhdistysmuotoisia yritysneuvonta-organisaatioita eikä alueellista sosiaalipäivystysyhteistyötä. Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenne on tosiasiallisesti rakennettavissa HUS:n sairaanhoitoalueiden ympärille muodostettavilla sote-alueilla. Ns. hallintohimmelien poistuminen ei Uudenmaan alueella ole todennäköistä, koska täällä tuotetaan jo isoissa yksiköissä ne julkiset palvelut, mitkä on syytä tuottaa ylikunnallisina palveluina.

	Kunnat vastaavat varhaiskasvatuksen, perusopetuksen ja lukiokoulutuksen järjestämisestä tehokkaasti ja paikalliset olosuhteet huomioiden nykyisissä kuntarakenteissa. Alueiden välinen kilvoittelu ja erikoistuminen sekä paikallisen kulttuurin huomioiminen lisäävät kansalaisten mahdollisuuksia valita omaan elämäntilanteeseen sopivan asumis- ja toimintaympäristön. 

	Väestöpohjan tavoitteesta ehdottomana selvitysperusteena tulisi luopua. 

	Lakiluonnoksen lähtöoletus, että jokaisella kunnalla on olemassa naapurikunta, jonka kanssa kunnat yhdessä muodostavat toiminnallisen kokonaisuuden, on virheellinen. Karkkilan kaupunki on 9.200 asukkaan tiivis (87 %:n taajama-aste) ja työpaikkaomavarainen (87 %) kaupunki. Kuntaliitos kaikissa olosuhteissa tietäisi yhdyskuntarakenteen ja toiminnallisen kokonaisuuden murenemista sekä Karkkilassa että kunnassa, jonka kanssa mahdollinen liitos toteutettaisiin.

	Työssäkäyntiperusteen mukaan määräytyvä selvityssuunta ei ole kaikissa olosuhteissa kestävä. Ei ole tavoittelemisen arvoista, että kuntarajoja muuttamalla työssäkäyntikunnasta tehdään myös kotikunta ilman että kansalaisten työmatkoissa tai muissa olosuhteissa tapahtuisi muutoksia. Pendelöinnin vähentäminen kuntarajoja poistamalla ei tosiasiallisesti muuta tai ohjaa kansalaisten käyttäytymistä tai helpota arjen sujuvuutta.    

	Kriisiytyvän talouden kriteerit lasketaan menneisyydestä, eivätkä ne ota huomioon esim. valmisteilla olevan valtionosuusuudistuksen vaikutusta kuntien talouteen tai jo tiedossa olevia ja päätettyjä palveluverkkouudistuksia. 
	
	Määräajat ja menettelytavat

	Kuntarakenneuudistuksen valmistelua tulisi ajallisesti pidentää. Kuntarakennelain voimaantulo 1.5.2013 ei mahdollista kuntien ja muiden lausunnonantajien kannanottojen huomioimista lainvalmistelussa.

	Selvitysten valmistelulle jää varsin lyhyt aika, vaikka niiden valmistelu käynnistettäisiin välittömästi. Perusteellinen selvitystyö johtaa siihen, että joillakin kunnilla voi olla useampia selvityssuuntia ja selvitysalueita. Jotta selvitysten keskinäinen yhteys voidaan hyödyntää, edellyttää selvitystyö joltain osin vaiheistamista. Kunnallinen päätöksenteko kokee melkoisen myllerryksen ja toimettomuuden, kun kaikki kunnat selvittävät samaan aikaan toisista alueista tietämättä erilaisia vaihtoehtoskenaarioita.

	Valtiovarainministeriöllä tulisi olla oikeus myöntää kunnille kokonaan vapautus selvitysvelvollisuudesta tapauksissa, joissa ei ole saavutettavissa yhtenäistä ja toiminnallista kokonaisuutta. Vapautuksen ehdoksi voitaisiin asettaa esim. tiettyjen kriteerien täyttäminen määräajassa, jonka jälkeen selvitystarvetta arvioidaan uudelleen.

	Valtionosuusuudistuksen vaikutukset tulisi olla selvitysvaiheessa kuntien tiedossa, mutta kuitenkin viimeistään lopullisia kuntaliitospäätöksiä tehdessä. 

	Kuntauudistuksen sekä kunnille maksettavien korvausten ja yhdistymisavustusten maksua tulisi ajallisesti jatkaa useilla vuosilla.
	
	Valtioneuvoston toimivalta 

	Valtioneuvoston toimivalta kuntajaon muuttamisen yhteydessä on riittävä eikä sen mahdolliselle laajentamiselle ole perusteita. 

	Yhdistymisavustukset

	Yhdistymisavustuksia ja selvityksistä aiheutuvien kustannusten korvauksien maksua tulisi jatkaa lakiluonnoksesta selvästi pidemmälle ajanjaksolle, koska kaikkien selvitysten perusteella toteutettavien kuntaliitosten ajoittuminen vuosille 2015 - 2017 ei ole realistista.
	
	Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenne
	
	Palvelurakennemalli mahdollistaa kolmetasoisen sote-rakenteen muodostamisen kunnissa, joissa väestöpohja on 20.000 - 50.000. Jotta yhtenäinen ja tehokas kaksiportainen sote-palvelurakenne olisi mahdollista, ei 20.000 - 50.000 asukkaan kunnilla tulisi olla oikeutta osittaiseen perustason sote-palvelujen järjestämiseen.

	Kunnilla tulee olla oikeus valita, järjestääkö se itse oppilashuollon palvelut vai hankkiiko se ne sote-alueen järjestämänä.

Päätös:	Päätösehdotus hyväksyttiin yksimielisesti. 

Täytäntöönpano:	kaupunginvaltuustoon

Kaupunginvaltuusto  § 43
	
	Esityslistan oheismateriaalit
	- Kuntarakennelaki - lakiluonnos perusteluineen
	- Kuntauudistuksen eteneminen  -kaavio
	- Muistio kuntauudistuksen muiden hankkeiden etenemisestä
	- Muistio sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenteen linjauksista
	- VM:n diasarja HE kuntarakennelaiksi
	- Kuntaliiton diasarja Sote-uudistus/Tuula Haatainen 25.1.2013
		
Kaupunginhallituksen ehdotus:

	Kaupunginvaltuusto toteaa lausuntonaan valtiovarainministeriön lausuntopyyntöön seuraavaa:

	Yleistä

	Karkkilan kaupunki pitää kuntarakenneuudistuksen tavoitteita hyvinä ja kannatettavina, vaikkakin ne ovat yleisestä lainsäädännöstä poiketen varsin poliittisluonteisia, eivätkä lakiluonnoksen yksityiskohtaiset pykälät yllä näiden tavoitteiden tasolle. Merkittävin osa tavoitteista jäisi edelleen kuntien yksittäisten toimien varaan.

	Kuntauudistuksen mittava toteuttaminen toteutettaisiin määräaikaisen lainsäädännön keinoin. Toimenpiteiden ajoittamista ja lainsäädännön voimassaoloaikaa tulisi jatkaa pidemmälle ajanjaksolle. Esimerkiksi valtionosuusuudistuksen laajuudella voi olla huomattava vaikutus yhteen keskeiseen selvitysperusteeseen (talousperuste), minkä vuoksi sen vaikutukset kuntaliitosten tarpeellisuuteen tulisi voida arvioida ennen päätösten tekemistä.  

	Selvitysvelvollisuus

	Väestöpohjaedellytys on varsin kategorinen. Esityksessä ei ole mainittu palveluja, joiden tehokas järjestäminen tai tuottaminen edellyttäisivät vähintään 20 000 asukkaan väestöpohjaa. Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenneuudistuksessa kunnan väestöpohjalla ei ole merkitystä toteutettaessa palvelujen järjestäminen yhtä kuntaa laajemmalla sote-alueella.

	Uudenmaan kunnissa suurin osa ylikunnallisista palveluista tuotetaan jo nyt kuntarakennelakiluonnoksen tavoitteiden mukaisesti. Kuntarakenneuudistus ei tule poistamaan laajoja ammattikoulutuskuntayhtymiä, pelastuslaitosyhteistyötä, Etelä-Suomen erityishuoltopalveluista vastaavan Eteva kuntayhtymää, yhdistyvää Itä- ja Länsi-Uudenmaan jätehuoltoyhteistyötä, yhtiö- ja yhdistysmuotoisia yritysneuvonta-organisaatioita eikä alueellista sosiaalipäivystysyhteistyötä. Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenne on tosiasiallisesti rakennettavissa HUS:n sairaanhoitoalueiden ympärille muodostettavilla sote-alueilla. Ns. hallintohimmelien poistuminen ei Uudenmaan alueella ole todennäköistä, koska täällä tuotetaan jo isoissa yksiköissä ne julkiset palvelut, mitkä on syytä tuottaa ylikunnallisina palveluina.

	Kunnat vastaavat varhaiskasvatuksen, perusopetuksen ja lukiokoulutuksen järjestämisestä tehokkaasti ja paikalliset olosuhteet huomioiden nykyisissä kuntarakenteissa. Alueiden välinen kilvoittelu ja erikoistuminen sekä paikallisen kulttuurin huomioiminen lisäävät kansalaisten mahdollisuuksia valita omaan elämäntilanteeseen sopivan asumis- ja toimintaympäristön. 

	Väestöpohjan tavoitteesta ehdottomana selvitysperusteena tulisi luopua. 

	Lakiluonnoksen lähtöoletus, että jokaisella kunnalla on olemassa naapurikunta, jonka kanssa kunnat yhdessä muodostavat toiminnallisen kokonaisuuden, on virheellinen. Karkkilan kaupunki on 9.200 asukkaan tiivis (87 %:n taajama-aste) ja työpaikkaomavarainen (87 %) kaupunki. Kuntaliitos kaikissa olosuhteissa tietäisi yhdyskuntarakenteen ja toiminnallisen kokonaisuuden murenemista sekä Karkkilassa että kunnassa, jonka kanssa mahdollinen liitos toteutettaisiin.

	Työssäkäyntiperusteen mukaan määräytyvä selvityssuunta ei ole kaikissa olosuhteissa kestävä. Ei ole tavoittelemisen arvoista, että kuntarajoja muuttamalla työssäkäyntikunnasta tehdään myös kotikunta ilman että kansalaisten työmatkoissa tai muissa olosuhteissa tapahtuisi muutoksia. Pendelöinnin vähentäminen kuntarajoja poistamalla ei tosiasiallisesti muuta tai ohjaa kansalaisten käyttäytymistä tai helpota arjen sujuvuutta.    

	Kriisiytyvän talouden kriteerit lasketaan menneisyydestä, eivätkä ne ota huomioon esim. valmisteilla olevan valtionosuusuudistuksen vaikutusta kuntien talouteen tai jo tiedossa olevia ja päätettyjä palveluverkkouudistuksia. 
	
	Määräajat ja menettelytavat

	Kuntarakenneuudistuksen valmistelua tulisi ajallisesti pidentää. Kuntarakennelain voimaantulo 1.5.2013 ei mahdollista kuntien ja muiden lausunnonantajien kannanottojen huomioimista lainvalmistelussa.

	Selvitysten valmistelulle jää varsin lyhyt aika, vaikka niiden valmistelu käynnistettäisiin välittömästi. Perusteellinen selvitystyö johtaa siihen, että joillakin kunnilla voi olla useampia selvityssuuntia ja selvitysalueita. Jotta selvitysten keskinäinen yhteys voidaan hyödyntää, edellyttää selvitystyö joltain osin vaiheistamista. Kunnallinen päätöksenteko kokee melkoisen myllerryksen ja toimettomuuden, kun kaikki kunnat selvittävät samaan aikaan toisista alueista tietämättä erilaisia vaihtoehtoskenaarioita.

	Valtiovarainministeriöllä tulisi olla oikeus myöntää kunnille kokonaan vapautus selvitysvelvollisuudesta tapauksissa, joissa ei ole saavutettavissa yhtenäistä ja toiminnallista kokonaisuutta. Vapautuksen ehdoksi voitaisiin asettaa esim. tiettyjen kriteerien täyttäminen määräajassa, jonka jälkeen selvitystarvetta arvioidaan uudelleen.

	Valtionosuusuudistuksen vaikutukset tulisi olla selvitysvaiheessa kuntien tiedossa, mutta kuitenkin viimeistään lopullisia kuntaliitospäätöksiä tehdessä. 

	Kuntauudistuksen sekä kunnille maksettavien korvausten ja yhdistymisavustusten maksua tulisi ajallisesti jatkaa useilla vuosilla.
	
	Valtioneuvoston toimivalta 

	Valtioneuvoston toimivalta kuntajaon muuttamisen yhteydessä on riittävä eikä sen mahdolliselle laajentamiselle ole perusteita. 

	Yhdistymisavustukset

	Yhdistymisavustuksia ja selvityksistä aiheutuvien kustannusten korvauksien maksua tulisi jatkaa lakiluonnoksesta selvästi pidemmälle ajanjaksolle, koska kaikkien selvitysten perusteella toteutettavien kuntaliitosten ajoittuminen vuosille 2015 - 2017 ei ole realistista.
	
	Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenne
	
	Palvelurakennemalli mahdollistaa kolmetasoisen sote-rakenteen muodostamisen kunnissa, joissa väestöpohja on 20.000 - 50.000. Jotta yhtenäinen ja tehokas kaksiportainen sote-palvelurakenne olisi mahdollista, ei 20.000 - 50.000 asukkaan kunnilla tulisi olla oikeutta osittaiseen perustason sote-palvelujen järjestämiseen.

	Kunnilla tulee olla oikeus valita, järjestääkö se itse oppilashuollon palvelut vai hankkiiko se ne sote-alueen järjestämänä.

Käsittely:	Kaupunginjohtaja selosti asiaa kokouksessa.

	Tekninen johtaja Kari Setälä poistui kokouksesta asian käsittelyn jälkeen klo 18.32.

Päätös:	Kaupunginhallituksen päätösehdotus hyväksyttiin yksimielisesti.

	Otteen oikeaksi todistaa Karkkilassa 7.3.2013
	Jarkko Luukkonen
	hallintopäällikkö

VALITUSOSOITUS

MUUTOKSENHAKUKIELTO

Seuraavista päätöksistä ei saa tehdä kuntalain 91 §:n mukaan oikaisuvaatimusta eikä kunnallisvalitusta, koska päätös koskee vain valmistelua tai täytäntöönpanoa

§ 43

HallintolainkäyttöL 5 §:n / muun lainsäädännön mukaan seuraaviin päätöksiin ei saa hakea muutosta valittamalla
Pykälät ja valituskieltojen perusteet

Hankintalain 102 §:n mukaan markkinaoikeuden toimivaltaan kuuluvaan asiaan § ** ei saa hakea muutosta kuntalain eikä hallintolainkäyttölain nojalla.

Puitejärjestelyyn perustuvaan hankintaan ei saa hakea muutosta valittamalla, jollei markkinaoikeus myönnä asiassa käsittelylupaa hankintalain 86 §:n mukaisesti.

VALITUSOSOITUS

Seuraaviin päätöksiin voidaan hakea muutosta valituksella. 

Valitusoikeus

Päätökseen saa hakea muutosta

- se, johon päätös on kohdistettu tai jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa (asianosainen), sekä
- kunnan jäsen

Kaavan ja rakennusjärjestyksen hyväksymistä koskeviin päätöksiin on myös Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksella ja muulla viranomaisella toimialaansa kuuluvissa asioissa valitusoikeus. Samoin maakunnan liitolla ja kunnalla, joiden alueella kaavassa osoitetulla maankäytöllä tai rakennusjärjestyksellä on vaikutuksia. Rekisteröidyllä paikallisella tai alueellisella yhteisöllä toimialaansa kuuluvissa asioissa toimialueellaan on myös valitusoikeus.

Valitusaika

Kunnallisvalitus ja hallintovalitus on tehtävä 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista.

Valitus on toimitettava valitusviranomaiselle viimeistään valitusajan viimeisenä päivänä ennen valitusviranomaisen aukioloajan päättymistä.

Asianosaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, jollei muuta näytetä, seitsemän päivän kuluttua kirjeen lähettämisestä. Käytettäessä tavallista sähköistä tiedoksiantoa katsotaan asianosaisen saaneen tiedon päätöksestä kolmantena päivänä viestin lähettämisestä, jollei muuta näytetä. Käytettäessä todisteellista tiedoksiantotapaa, tiedoksianto katsotaan tapahtuneeksi saantitodistuksen osoittamana aikana tai erilliseen tiedoksiantotodistukseen merkittynä aikana.

Kunnan jäsenen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, kun pöytäkirja on asetettu yleisesti nähtäväksi.

Kaavan tai rakennusjärjestyksen hyväksymistä koskevan päätöksen katsotaan tulleen asianosaisten tietoon silloin, kun päätös on kuntalain 63 §:n mukaisesti asetettu yleisesti nähtäville.

§:n/§:ien ** osalta päätös annetaan julkipanon jälkeen **.**.201*, jolloin säädetty 30 päivän valitusaika luetaan jokaisen valittajan kohdalla tästä päivästä lukien. (Päätös katsotaan tulleen asianomaisen tietoon silloin, kun se on annettu).

Tiedoksisaantipäivää ei lueta valitusaikaan. Jos valitusajan viimeinen päivä on pyhäpäivä, itsenäisyyspäivä, vapunpäivä, joulu- tai juhannusaatto tai arkilauantai, saa valituksen tehdä ensimmäisenä arkipäivänä sen jälkeen.

Valitusviranomainen

Helsingin hallinto-oikeus
Radanrakentajantie 5
00520 HELSINKI
Puhelin 029 56 42000
Faksi 029 56 42079
sähköposti: helsinki.hao@oikeus.fi
Asiakaspalvelu on avoinna ma-pe 8.00 - 16.15.

Kunnallisvalitus §:t **
Hallintovalitus §:t ** 

Muu valitusviranomainen, osoite ja postiosoite

Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus
PL 36, 00521 Helsinki
(käyntiosoite Asemapäällikönkatu 14, 00520 Helsinki)
Puhelin 0295 021 000
Faksi 09 615 00829
sähköposti: kirjaamo.uusimaa@ely-keskus.fi
Avoinna ma-pe klo 8.00 - 16.15

§:t **

Valitusperusteet

Kunnallisvalituksen saa tehdä sillä perusteella, että
- päätös on syntynyt virheellisessä järjestyksessä
- päätöksen tehnyt viranomainen on ylittänyt toimivaltansa, tai
- päätös on muuten lainvastainen.

Valituksen muoto ja sisältö

Valitus on tehtävä kirjallisesti. Myös sähköinen asiakirja täyttää vaatimuksen kirjallisesta muodosta. 

Valituksessa on ilmoitettava:

- päätös, johon haetaan muutosta,
- miltä kohdin päätökseen haetaan muutosta ja mitä muutoksia siihen vaaditaan tehtäväksi, sekä 
- perusteet, joilla muutosta vaaditaan.

Valituksessa on ilmoitettava valittajan nimi ja kotikunta. Jos valittajan puhevaltaa käyttää hänen laillinen edustajansa tai asiamiehensä tai jos valituksen laatijana on joku muu henkilö, valituksessa on ilmoitettava myös tämän nimi ja kotikunta. Valituksessa on myös ilmoitettava postiosoite, puhelinnumero ja muut tarvittavat yhteystiedot. Jos valitusviranomaisen päätös voidaan antaa tiedoksi sähköisenä viestinä, yhteystietona pyydetään ilmoittamaan myös sähköpostiosoite.

Valittajan, laillisen edustajan tai asiamiehen on allekirjoitettava valitus. Sähköistä asiakirjaa ei kuitenkaan tarvitse täydentää allekirjoituksella, jos asiakirjassa on tiedot lähettäjästä eikä asiakirjan alkuperäisyyttä tai eheyttä ole syytä epäillä.

Valitukseen on liitettävä:
- päätös, johon haetaan muutosta, alkuperäisenä tai jäljennöksenä,
- todistus siitä, minä päivänä päätös on annettu tiedoksi, tai muu selvitys valitusajan alkamisesta, sekä
- asiakirjat, joihin valittaja vetoaa, jollei niitä ole jo aikaisemmin toimitettu viranomaiselle.

Asiamiehen on liitettävä valituskirjelmään valtakirja.

Valituksen käsittelyn maksullisuus

Valituksen käsittelyn maksullisuudesta saa tietoja valitusviranomaiselta. Maksuista, niiden määristä ja maksuvapautuksen perusteista on säädetty laissa tuomioistuinten ja eräiden oikeushallintoviranomaisten suoritteista perittävistä maksuista 26.7.1993/701.    

MUUTOKSENHAKU HANKINNOISSA

Julkista hankintaa koskevaan päätökseen tai muuhun hankintamenettelyssä tehtyyn ratkaisuun voidaan julkisista hankinnoista annetun lain (hankintalaki) mukaan hakea muutosta vaatimalla hankintayksiköltä oikaisua (hankintaoikaisu). Asia voidaan myös saattaa valituksella markkinaoikeuden käsiteltäväksi, mikäli hankinnan arvo ylittää hankintalain 15 §:n mukaisen kynnysarvon.

Kansallisen kynnysarvon suuruus on:
- 30.000 €  tavarat ja palvelut
- 100.000 €  terveydenhoito- ja sosiaalipalvelut
- 150.000 €  rakennus- ja käyttöoikeusurakat 

I Oikaisuohje

Hankintayksikön päätökseen tai muuhun hankintamenettelyssä tehtyyn ratkaisuun § ** tyytymätön voi vaatia hankintalain 80-83 §:n mukaan hankintaoikaisua. Hankintaoikaisua voi vaatia hankintayksiköltä kirjallisesti tarjouskilpailuun osallistunut tarjoaja tai osallistumishakemuksen tehnyt ehdokas eli se, johon päätös on kohdistettu tai jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa (asianosainen). 

Asianosaisen on vaadittava hankintaoikaisua 14 päivän kuluessa siitä, kun asianosainen on saanut tiedon hankintayksikön päätöksestä tai muusta hankintamenettelyssä tehdystä ratkaisusta. Hankintaoikaisu on toimitettava Karkkilan kaupungin kirjaamoon määräajan viimeisenä päivänä ennen virka-ajan päättymistä. Karkkilan kaupungin virka-aika on ma - pe klo 9.00-15.00. 

Sähköistä tiedoksiantoa käytettäessä hankintapäätös oheisasiakirjoineen katsotaan saaduksi tiedoksi sinä päivänä, jolloin päätöksen oheisasiakirjoineen sisältävä sähköinen viesti on vastaanottajan käytettävissä tämän vastaanottolaitteessa siten, että viestiä voidaan käsitellä. Tällaisena ajankohtana pidetään viestin lähettämispäivää, jollei asiassa esitetä luotettavaa selvitystä tietoliikenneyhteyksien toimimattomuudesta tai vastaavasta muusta seikasta, jonka johdosta sähköinen viesti on saapunut vastaanottajalle myöhemmin. 

Jos tiedoksianto toimitetaan postitse kirjeellä vastaanottajalle, vastaanottajan katsotaan saaneen asiasta tiedon seitsemäntenä päivänä sen lähettämisestä, jollei tiedoksiannon näytetä tapahtuneen myöhemmin. Käytettäessä todisteellista tiedoksiantotapaa, tiedoksianto katsotaan tapahtuneeksi saantitodistuksen osoittamana aikana tai erilliseen tiedoksisaantitodistukseen merkittynä aikana.

Hankintaoikaisuvaatimuksen muoto ja sisältö

Hankintaoikaisuvaatimuksesta on käytävä ilmi vaatimukset perusteineen. Vaatimuksesta on käytävä ilmi oikaisua vaativan nimi sekä tarvittavat yhteystiedot asian hoitamiseksi. 

Hankintaoikaisu on tehtävä kirjallisesti. Myös sähköinen asiakirja täyttää vaatimuksen kirjallisesta muodosta.

Hankintaoikaisuun on liitettävä asiakirjat, joihin vaatimuksen tekijä vetoaa, jolleivat ne jo ole hankintayksikön hallussa. 

Hankintaoikaisuviranomainen

Hankintaoikaisu tehdään Karkkilan kaupunginvaltuustolle, osoitteeseen kirjaamo, PL 50, 03601 Karkkila (Käyntiosoite Valtatie 26, 03600 Karkkila). Hankintaoikaisu voidaan toimittaa myös telekopiona fax nro 09 4259 3625 tai sähköpostitse osoitteeseen kirjaamo@karkkila.fi. 
Hankintaoikaisuvaatimuksen vireilletulo ja käsittely eivät vaikuta siihen määräaikaan, jonka kuluessa asianosainen voi hankintalain nojalla hakea muutosta valittamalla markkinaoikeuteen.

II Valitusosoitus markkinaoikeuteen

Tarjoaja, osallistumishakemuksen tehnyt ehdokas tai muu taho, jota asia koskee, voi saattaa asian § ** markkinaoikeuden käsiteltäväksi tekemällä valituksen.

Julkisista hankinnoista annetun lain 86 §:n mukaan puitejärjestelyyn perustuvaan hankintaan ei saa hakea valittamalla muutosta, jollei markkinaoikeus myönnä asiassa käsittelylupaa. Lupa on myönnettävä, jos:
1) asian käsittely on lain soveltamisen kannalta muissa samanlaisissa asioissa tärkeää; tai
2) siihen on painava, hankintayksikön menettelyyn liittyvä syy.
	
Jollei toisin säädetä, valitus on tehtävä kirjallisesti 14 päivän kuluessa siitä, kun asianosainen on saanut tiedon hankintaa koskevasta päätöksestä valitusosoituksineen. 

Valitus on tehtävä 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista, jos hankintayksikkö on tehnyt hankintasopimuksen hankintalain 78 §:n 1 nojalla noudattamatta odotusaikaa.

Valitus on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa hankintapäätöksen tekemisestä siinä tapauksessa, että ehdokas tai tarjoaja on saanut tiedon hankintapäätöksestä valitusosoituksineen ja hankintapäätös tai valitusosoitus on ollut olennaisesti puutteellinen.

Sähköistä tiedoksiantoa käytettäessä hankintapäätös oheisasiakirjoineen katsotaan saaduksi tiedoksi sinä päivänä, jolloin päätöksen oheisasiakirjoineen sisältävä sähköinen viesti on vastaanottajan käytettävissä tämän vastaanottolaitteessa siten, että viestiä voidaan käsitellä. Tällaisena ajankohtana pidetään viestin lähettämispäivää, jollei asiassa esitetä luotettavaa selvitystä tietoliikenneyhteyksien toimimattomuudesta tai vastaavasta muusta seikasta, jonka johdosta sähköinen viesti on saapunut vastaanottajalle myöhemmin. 

Jos tiedoksianto toimitetaan postitse kirjeellä vastaanottajalle, vastaanottajan katsotaan saaneen asiasta tiedon seitsemäntenä päivänä sen lähettämisestä, jollei tiedoksiannon näytetä tapahtuneen myöhemmin. Käytettäessä todisteellista tiedoksiantotapaa, tiedoksianto katsotaan tapahtuneeksi saantitodistuksen osoittamana aikana tai erilliseen tiedoksisaantitodistukseen merkittynä aikana. 
 
Valituksen sisältö

Valituksessa on ilmoitettava hankinta-asia, jota valitus koskee, sekä valittajan vaatimukset ja niiden perusteet. Puitejärjestelyyn perustuvan hankinnan osalta valituskirjelmässä on esitettävä, minkä vuoksi käsittelylupa tulisi myöntää.

Valituksessa on ilmoitettava valittajan nimi ja kotikunta. Jos valittajan puhevaltaa käyttää hänen laillinen edustajansa tai asiamiehensä tai jos valituksen laatija on joku muu henkilö, valituksessa on ilmoitettava myös tämän nimi ja kotikunta. Lisäksi on ilmoitettava postiosoite ja puhelinnumero, joihin asiaa koskevat ilmoitukset valittajalle voidaan toimittaa. Valittajan, laillisen edustajan tai asiamiehen on allekirjoitettava valituskirjelmä. 

Valitukseen on liitettävä alkuperäisenä tai jäljennöksenä päätös, johon haetaan muutosta, sekä todistus siitä, minä päivänä päätös on annettu tiedoksi tai muu selvitys valitusajan alkamisen ajankohdasta. Valitukseen on liitettävä asiakirjat, joihin valittaja vetoaa vaatimuksensa tueksi. Asiamiehen on liitettävä valituskirjelmään valtakirja, kuten hallintolainkäyttölain 21 §:ssä säädetään.

Valituksen toimittaminen

Valitus on toimitettava markkinaoikeudelle. Valituksen tulee olla perillä valitusajan viimeisenä päivänä ennen markkinaoikeuden virka-ajan päättymistä. Itse tiedoksisaantipäivää ei lasketa mukaan. 

Valituksen voi toimittaa markkinaoikeuden kansliaan henkilökohtaisesti, asiamiestä käyttäen, lähetin välityksellä, postitse, telekopiona tai sähköpostin avulla kuten laissa sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa (13/2003) säädetään. Jos vireillepanon viimeinen päivä on pyhäpäivä, itsenäisyyspäivä, vapunpäivä, joulu- tai juhannusaatto tai arkilauantai, saa asiakirjat toimittaa markkinaoikeudelle ensiksi seuraavana arkipäivänä.

Erityisalojen hankintalain mukaiset hankinnat

Erityisalojen hankintalain tarkoittamissa teknisiä peruspalveluja (vesi-, energia-, liikenne- ja postipalvelut) koskevissa hankinnoissa markkinaoikeuden toimivalta alkaa vasta EU-kynnysarvot ylittävissä hankinnoissa.

Muutoksenhausta ilmoittaminen hankintayksikölle

Hankintalain 88 §:n nojalla hankinta-asiaan muutosta hakevan on kirjallisesti ilmoitettava hankintayksikölle asian saattamisesta markkinaoikeuden käsiteltäväksi. Ilmoitus on toimitettava hankintayksikölle viimeistään silloin, kun hankintaa koskeva valitus toimitetaan markkinaoikeuteen. Ilmoitus on toimitettava hankintayksikön kohdassa I mainittuun osoitteeseen. 

Valituksen käsittelyn maksullisuus 

Valituksen käsittelyn maksullisuudesta saa tietoja valitusviranomaiselta. Maksuista, niiden määristä ja maksuvapautuksen perusteista on säädetty laissa tuomioistuinten ja eräiden oikeushallintoviranomaisten suoritteista perittävistä maksuista 26.7.1993/701.

Markkinaoikeuden osoite ja muut yhteystiedot

Markkinaoikeus
Radanrakentajantie 5
00520 Helsinki
puh. 029 56 43300
fax 029 56 43314
markkinaoikeus@oikeus.fi 

Yksityiskohtainen muutoksenhakuohje liitetään pöytäkirjanotteeseen.