Lausunto kuntarakennelain luonnoksesta

751/00.01.00/2011

Kh 25.02.2013  § 73

Valtiovarainministeriö asetti helmikuussa 2012 kuntarakennelakia valmistelevan työryhmän, jonka tehtävänä oli seurata ja arvioida kunta- ja palvelurakenneselvityksestä saatavaa palautetta ja sen pohjalta laatia yhteenveto alue- ja kuulemiskierroksesta sekä tehdä uudistuksen vaikutusarviointi ja laatia tarkennettu esitys uudistuksen kriteereistä ja toteuttamistavoista. Lisäksi työryhmän tuli valmistella luonnos hallituksen esityksestä kuntauudistusta ohjaavaksi rakennelaiksi.

Nyt kyseessä oleva kuntarakennelain luonnos on valmisteltu hallituksen linjausten pohjalta. Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi nykyistä kuntajakolakia ja samalla lain nimike muutettaisiin sen sisältöä paremmin kuvaavaksi kuntarakennelaiksi. Lakiin lisättäisiin säädökset kuntien selvitysvelvollisuudesta, selvitysperusteista ja niistä poikkeamisesta sekä muutettaisiin kuntien yhdistymisen taloudellista tukea koskevia säännöksiä. 

Valtiovarainministeriö pyytää mm. kuntien lausuntoa luonnoksesta yleisesti. Erityisesti pyydetään lausumaan seuraavista kysymyksistä: 

- selvitysvelvollisuudesta, selvitysperusteista (ml. poikkeusperusteista) ja selvitysvelvollisuuden sisällöstä;
- esityksen sisältämistä määräajoista ja menettelyistä
- valtioneuvoston toimivallasta päättää kuntajaon muuttamisesta
- yhdistymisavustuksien ehdoista ja määrästä
- sosiaali- ja terveydenhuollon tehtävien turvaamisesta sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakennetta koskevien linjausten mukaisesti. 

Lausuntoa pyydetään 7.3.2013 mennessä. 

KUUMA-johtokunta on 13.2.2013 § 12 päättänyt merkitä tiedokseen, että jokainen KUUMA-kunta lausuu asiasta itsenäisesti. 

Oheismateriaali	Lausuntopyyntö liitteineen

Valmistelija	Sami Miettinen, etunimi.sukunimi@vihti.fi, p. 09 4258 3158

Esittelijä	Kunnanjohtaja

Ehdotus	Kunnanhallitus esittää kunnanvaltuustolle, että se päättää antaa seuraavan lausunnon kuntarakennelain luonnoksesta:

Yleistä

Kunnilla on oltava aito mahdollisuus vaikuttaa mahdollisten kuntaliitosselvitysalueiden määrittelyyn erilaiset alueelliset olosuhteet huomioon ottaen. Päätöksenteossa on otettava alueelliset erityispiirteet huomioon.

Lausunnon antaminen kokonaisuudistuksen tässä vaiheessa on kuitenkin haasteellista, koska lausunto kuntarakennelain luonnoksesta on annettava ennen kuin Helsingin alueen metropolialuetta  ja sote-alueita koskevat selvitykset on saatettu loppuun. Ennen lopullista päätöksentekoa kuntauudistukseen vaikuttavista muista hankkeista on oltava ainakin pääperiaatteet tiedossa. Erityisen tärkeää on kuntarakennetta koskevan lain, kuntien valtionosuusjärjestelmän, sote-uudistuksen ja metropoliratkaisun säädösmuutosten hallittu yhteensovittaminen.

Selvitysvelvollisuudesta, selvitysperusteista ja selvitysvelvollisuuden sisällöstä 

Luonnoksen mukaan Helsingin metropolialueen kuntien tulee selvittää yhdistymistä alueilla, joilla on merkittävä yhdyskuntarakenteen eheyttämistarve yhteisen keskustaajaman ja sen kasvupaineen vuoksi ja jotka muodostavat toiminnallisen kokonaisuuden sekä ovat perusteltuja alueen kokonaisuuden kannalta. Helsingin metropolialueen kuntien tulee osallistua yhdistymisselvityksiin alueen ulkopuolisten kuntien kanssa, jos se on tarpeen toiminnallisen kokonaisuuden muodostamiseksi alueen kuntajakoselvitysalueita ja metropolihallintoa koskevan selvityksen perusteella. Metropolialueella  kuntarakenne ja metropolihallinto kytkeytyvät toisiinsa. 

Kuntarakennelakiluonnoksesta ei käy ilmi, mitä tarkoitetaan ja millä kriteereillä  määritellään metropolialueella sovellettava merkittävä yhdyskuntarakenteen eheyttämistarve ja keskustaajaman kasvupaine tai  toiminnallinen kokonaisuus. Kriteereiden on oltava yksiselitteisiä. 

Metropolialueen kunnat eivät lakiluonnoksen mukaan saa poikkeusta selvityksen tekemisestä, vaikka mahdollisesta metropolihallinnosta ei ole ratkaisua saati suositusta. Kuntien valtuustot joutuvat ottamaan kantaa  kuntarakennelakiin, vaikka tietoa omaa aluetta koskevasta mahdollisesta metropolihallinnosta ei ole. Yhtenä mahdollisena metropolihallinnon vaihtoehtona on esitetty vahvaa metropolihallintoa, joka merkitsee kuntien henkilöstön siirtämistä uusille ylikunnallisille toimielimille.  Kuntarakennelain sisältämä palvelussuhdeturva ei koske tätä metropolihallinnolle siirtyvää henkilöstöä. 

Metropoliratkaisun tulee koota  yhteen nykyisiä toimijoita ja päätöksentekoa seudun strategiseksi kehittämiseksi MAL-asioissa, kansainvälisen kilpailukyvyn edistämiseksi sekä segregaation estämiseksi. Se ei saa tarkoittaa  puuttumista kuntien tai kuntayhtymien selkeisiin hallinto- tai palvelutehtäviin, kaavoitusoikeuteen tai verotusoikeuteen, kuten nyt lausunnolla oleva kuntarakennelaki ja 11.1.2013 julkistettu metropolialueen esiselvitys tarkoittavat.

Nyt lausunnolla olevassa kuntarakennelain luonnoksessa on lisätty ministeriölle oikeus saada vireille osaliitos. Oikeutta on selitetty lähinnä teknisluontoisten muutosten tekemisen helpottamisella eikä tosiasiallisella ministeriön päätösvallan lisäyksellä. Voimassa olevan lain mukaan esityksen voi tehdä vain muutoksen kohteena olevan kunnan valtuusto, kuntien valtuustot yhdessä tai kunnan jäsen. Ministeriölle esitetty oikeus saattaa vireille osaliitos merkitsee tosiasiallisesti merkittävää puuttumista kunnalliseen itsehallintoon.

Esityksen sisältämistä määräajoista ja menettelyistä 

Luonnoksen mukaan jokaisen kunnan on  ilmoitettava ministeriölle 30.11.2013, minkä kunnan tai kuntien kanssa selvitys tehdään. Yhdistymisselvitys ja mahdollinen yhdistymisesitys tulee tehdä 1.4.2014 mennessä. Kun ottaa huomioon uudistuksen valmistelun tämän hetkisen keskeneräisyyden, on aikataulu erittäin tiukka. Aikatauluja laadittaessa on otettava huomioon, että myös kuntien demokraattiselle valmistelulle ja päätöksenteolle on varattava riittävästi aikaa. Valtakunnallinen kuntauudistus on kuntien ja kuntalaisten näkökulmasta mullistava hanke. Kuntalaisten kuulemis- ja osallistumismahdollisuuteen on varattava riittävän pitkä aika. 

Koska myös mahdollisesta yhdistymisesityksestä on päätettävä samanaikaisesti yhdistymisselvityksen kanssa, on laissa tarkemmin täsmennettävä, että sen valmistelu on aloitettava samanaikaisesti selvitystyön kanssa. 

Metropolialueella  valtuustot joutuvat ottamaan kantaa  kuntarakennelakiin, vaikka tietoa omaa aluetta koskevasta mahdollisesta metropolihallinnosta ei ole. 

Valtioneuvoston toimivallasta päättää kuntajaon muuttamisesta

Valtioneuvoston tosiasiallinen toimivalta kunta- ja osakuntaliitoksista päättämisessä kasvaa. Rakennelakiluonnoksen 4i § :n mukaan  ministeriö voi määrätä erityisen kuntajakoselvityksen toimittamisesta, jos kunta ei ole 1.4.2014 mennessä tehnyt 6 §:ssä tarkoitettua kuntien yhdistymisesitystä. 4b, 4c ja 4 d §:issä puhutaan vain selvitysvelvollisuudesta. Jos kunta on tehnyt 4b §:n mukaisen selvityksen, mutta ei esitä yhdistymistä, niin ministeriö voi määrätä tehtäväksi uuden selvityksen eli erityisen kuntajakoselvityksen. Lakiluonnoksessa ei selosteta, mitä 4 b §:n mukaisen yhdistymisselvityksen tulee sisältää. 
 
Perustuslaki ei ehdottomasti kiellä yksittäisiä kuntaliitoksia vastoin valtuuston ja asukkaiden enemmistön kantaa. Kunnallinen itsehallinto on kuitenkin perustuslain suojaa nauttiva oikeushyvä: perustuslain mukaan kuntien hallinnon tulee perustua kunnan asukkaiden itsehallintoon. 
Velvoittavaan lainsäädäntöön kuntauudistuksen toteuttamisen välineenä on suhtauduttava pidättyvästi. Mahdolliset pakkotoimet tulee kohdistaa vain niihin ongelmakuntiin, joiden osalta kuntaliitokset ovat välttämättömiä ja joiden ongelmien voidaan osoittaa ratkeavan pakkoliitoksen avulla. Tällaisessakin tilanteessa on tärkeää, että lakiluonnokseen kirjattu kunnan muutoksenhakuoikeus säilyy. 

Yhdistymisavustuksien ehdoista ja määrästä 

Taloudellisten kannustimien osalta on myönteistä, että valtio osallistuu myös yhdistymisselvityksistä aiheutuviin kustannuksiin. Lakiin kirjattujen taloudellisten kannustimien on kohdeltava yhdenmukaisesti kaikkia kuntia, jotka yhdistyvät lakiluonnoksen määräaikojen puitteissa. 

Sosiaali- ja terveydenhuollon tehtävien turvaamisesta sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakennetta koskevien linjausten mukaisesti

Sote-uudistuksen valmistelun ollessa vielä kesken on mahdotonta ottaa kantaa sosiaali- ja terveydenhuollon tehtävien turvaamiseen sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakennetta koskevien linjausten mukaisesti. 

Vihti on kiinteä ja vakiintunut osa Helsingin metropolialuetta

Vihti on ollut kiinteästi mukana Helsingin seudun yhteistyössä 2000 -luvun alkupuolelta lähtien. Vuonna 2003 sisäasiainministeriö asetti hallitusohjelman mukaisen Helsingin seudun yhteistyön kehittämishankkeen. Hankkeen seurauksena solmittiin vuonna 2005 Helsingin seudun 14 kunnan yhteistyösopimus. Sopimus kattaa kaikki kunnan toimialat, mutta erityisenä kohteena ovat maankäyttö, asuminen ja liikenne (MAL), seudulliset palvelut sekä seudun yhteinen edunvalvonta. Tämän jälkeen ovat valtio ja/tai Helsingin seudun kunnat tehneet lisää erillisiä yhteistyösopimuksia. Ne ovat koskeneet mm. MAL-yhteistyötä, asunto- ja tonttitarjonnan lisäämistä, Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnittelua ja metropolialueen kilpailukyvyn vahvistamista.

Kuntarakenteen uudistamisessa kuten muissakin siihen liittyvissä hankkeissa on otettava huomioon, että Vihdin kunta on luonteva osa Helsingin seudun metropolia. Kaiken kaikkiaan kuntarakennelakia ei tule kohdentaa elinvoimaisiin menestyviin metropolialueen kuntiin, vaan metropolialueelle on laadittava oma metropolilaki.

Kuntarakennelaissa on säädettävä selkeästi, että vähintään edellä kerrotussa 14 kunnan yhteistyössä mukana olevat kunnat määritellään Helsingin metropolialueeksi. Kuntarakenneuudistuksen on Vihdin kannalta perustuttava ensisijaisesti työssäkäynti- ja asiointisuuntiin, jotka ovat voimakkaasti pääkaupunkiseudulle. Ratkaisu, jossa asiaa tarkasteltaisiin esimerkiksi sote-palvelut edellä, sotii ainakin Vihdin osalta kaikkia kuntarakenneuudistuksen kriteerejä vastaan. Erityisesti Vihdin suurin taajama Nummela muodostaa uudistuksen tavoitejaksona kiinteän yhdyskuntarakenteen metropolialueeseen.	

Päätös:	Kunnanhallitus hyväksyi kunnanjohtajan ehdotuksen yksimielisesti.

-----------------------------------

Kv  § 30	

Oheismateriaali	Lausuntopyyntö liitteineen

Päätös	Valtuutettu Aili Bertling esitti valtuutettu Eerikki Viljasen kannattamana, että lausunnon viimeisen kappaleen toiseksi viimeiseksi lauseeksi seuraavaa: "On huomioitava myös kunnan kielellinen asema." Kunnanvaltuusto hyväksyi esityksen yksimielisesti.

	Valtuutettu Jussi Roms esitti valtuutettu Pekka Rannan kannattamana seuraavaa: 

	Lausunnon otsikko "Vihti on kiinteä ja vakiintunut osa Helsingin metropolialuetta"  vaihdetaan seuraavaan: Nykyinen yhteistyö Helsingin seudulla on riittävää. 
  	
	Lausunnon kaksi viimeistä kappaletta poistetaan ja korvataan seuraavalla tekstillä: Nykyinen yhteistyö on Vihdin näkökulmasta riittävää ja palvelee hyvin tarkoitustaan. Vihti ei kannata erillisen ylikunnallisen metropolihallinnon luomista erityisellä lainsäädännöllä. Jos sellainen kuitenkin luodaan, tulee Vihti reuna-alueena jättää sen ulkopuolelle.

	Äänestys seisomaan nousten:
	Kunnanhallituksen ehdotus (jaa) enemmistö 
	Romsin ehdotus (ei) vähemmistö

	Näin ollen kunnanvaltuusto oli hyväksynyt kunnanhallituksen ehdotuksen siten tarkistettuna, että lausunnon viimeiseen kappaleeseen lisätään toiseksi viimeiseksi lauseeksi: "On huomioitava myös kunnan kielellinen asema."

	Valtuutettu Jussi Roms jätti asiaan eriävän mielipiteen.

-----------------------------------

	Otteen tarkastamattomasta pöytäkirjasta oikeaksi todistaa 
	Vihdissä 6.3.2013

	
	Aira Elolampi
	pöytäkirjanpitäjä