KEMI-TORNION KÄRÄJÄOIKEUS
Valtakatu 39
94100 Kemi				30.1.2008

Oikeusministeriö
oikeushallinto-osasto
PL  25
00023 Valtioneuvosto

KEMI-TORNION KÄRÄJÄOIKEUDEN LAUSUNTO TYÖRYHMÄMIETINNÖSTÄ 2007:12

Lausunnon sisältö

Kemi-Tornion käräjäoikeudella ei ole yleisellä tasolla huomauttamista työryhmälle asetettujen tavoitteiden suhteen tai niiden saavuttamiseksi tarpeelliseksi havaittujen toimenpiteitten kuten maakunnallisten käräjäoikeuksien muodostamisen suhteen. 

Lapin käräjäoikeusverkoston sekä henkilöstön määrän ja rakenteen osalta käräjäoikeus haluaa kuitenkin tarkemmin lausua työryhmän ehdotuksesta. 

Ehdotettu käräjäoikeuksien määrä

	Ehdotuksen mukaan Lappiin muodostettaisiin Rovaniemen ja Lapin käräjäoikeudet ja Kemiin jäisi vain Rovaniemen käräjäoikeuden sivukanslia.  

Lapin nykyisten käräjäoikeuksien työmäärät

Työryhmämietinnön liitteestä 10 ilmenevät Kemi-Tornion, Rovaniemen ja Lapin käräjäoikeuksien työmäärät vuosilta 2004-2006 rikos- ja riita-asioiden osalta osoittavat, että näiden keskeisimpien asiaryhmien osalta Kemi-Tornion käräjäoikeudessa vireille tulleiden asioiden määrä on ollut selvästi suurin. Vuoden 2007 osalta ero myös Rovaniemen käräjäoikeuteen on muodostunut huomattavaksi, kun Kemi-Tornion käräjäoikeudessa saapuneiden rikosoikeudellisten asioiden kokonaismäärä on ollut 1 127, Rovaniemen käräjäoikeudessa se  on ollut 706 asiaa. Näiden asioiden määrä Lapin käräjäoikeudessa on ollut 431. Riita-asioiden määrä on viime vuonna ollut Kemi-Tornion ja Rovaniemen käräjäoikeuksissa samaa tasoa eli noin 100 ja Lapin käräjäoikeudessa 46. Tuomiopiirin kuuluvan väestömäärän osalta Kemi-Tornion käräjäoikeus on tällä hetkellä Rovaniemen käräjäoikeutta hieman suurempi, henkilökuntamäärältään samaa luokkaa ja Lapin käräjäoikeus on selkeästi pienin sekä asukas- että henkilökuntamäärältään.

Kemi-Tornion käräjäoikeuden mitattu taloudellisuus ja tuottavuus on erityisen hyvä ottaen huomioon se, että käräjäoikeudessa on myös sivukanslia. Toiminta on näin ollen Kemin ja Tornion yksiköiden tuoreesta yhdistymisestä huolimatta pystytty saamaan tehokkaasti toimivaksi.

Kemi-Tornion ja Rovaniemen seutukuntien erilaisuus

	Kemi-Tornion seutu ja toisaalta Rovaniemen seutu muodostavat Lapin maakunnassa selkeästi erilliset talousalueet, joilla kummallakin on oma tyypillinen elinkeinorakenteensa, väestörakenne ja toimintaympäristö. Kemi-Tornion seutua kuten Länsi-Lappia muutoinkin leimaa myös läheinen kanssakäyminen rajan yli Ruotsin puolelle niin viranomaistasolla kuin elinkeinoelämän ja asukkaidenkin keskuudessa. Rajan läheisyys näkyy myös Kemi-Tornion käräjäoikeuden käsiteltäväksi tulevissa asioissa.

	Muun ohella edellä mainitut tekijät ovat muovanneet Kemi-Tornion ja Rovaniemen seutukunnat toisiinsa nähden itsenäiseksi toimijoiksi, joiden yhteistyö perustuu tasaveroiseen asemaan.

Oikeudellisten palveluiden turvaaminen

Aikaisemmin toteutetuissa käräjäoikeuksien yhdistämissä jätettyjen sivukanslioiden asema on käytännössä muodostunut väliaikaiseksi. Tämä tosiasia ilmenee myös työryhmän mietinnön sisällöstä.

Vaikka työryhmän esityksen mukainen pysyvä sivukanslia Kemissä muodostuisi asiamääriltään ainakin aluksi vahvaksi, on otettava huomioon tulevina vuosina tapahtuvat muutokset niin asioiden käsittelytavoissa kuin sähköisen asioinnin lisääntymisessä. On todennäköistä, että kirjallisessa menettelyssä ratkaistavien rikosasioiden määrä kaikista rikosasioista tulee muodostumaan lähelle 40 prosenttia. Ns. summaaristen asioiden käsittely voidaan jo nyt keskittää yhdistetyssä käräjäoikeudessa yhteen paikkaan. Videoneuvotteluyhteyksien lisääntyminen voi myötävaikuttaa istuntojen keskittämiseen yhteen paikkaan. Tulevat välttämättömät muutokset auskultointijärjestelmässä johtavat todennäköisesti siihen, että tuomioistuinharjoittelu tullaan keskittämään käräjäoikeuden pääkansliaan. Edellä mainittujen lisäksi tulee ottaa huomioon se, ettei sivukanslian aiheuttamaa lisätyötä tai lisäkustannuksia otettane täysimääräisesti huomioon toimintojen budjetoinnissa ja henkilöstön supistamistarpeet tulevat valtion tuottavuusohjelmasta johtuen säilymään edelleen jatkossakin. Edellä mainitut tekijöistä johtuen on todennäköistä, että käräjäoikeuden henkilökunnan eläkkeelle siirtymisen myötä paineet toimintojen keskittämiseen pääkansliapaikkakunnalle kasvavat.  Myöskin henkilökunnan rekrytoinnin kannalta voi muodostua edulliseksi ja luontevaksi keskittää toimintoja pääkansliapaikkakunnalle, jolloin sinne sijoitettaviin avoimiin virkoihin todennäköisesti olisi runsaammin ammattitaitoisia ja kokeneita hakijoita, kuin virkaan sivukansliassa, joka henkilökuntamäärältään olisi pääkansliaa pienempi ja jonka tulevaisuus olisi muodostumassa epävarmaksi.

	Käräjäoikeuden toiminnan painopisteen muuttumisesta pääkansliapaikkakunnalle seuraa todennäköisesti muutospaineita myös muidenkin oikeudellisten palveluiden tarjoamisen suhteen. Luonnollisena kehityksenä voidaan pitää sitä, että esimerkiksi asianajopalvelujen tarjonta keskittyy pääkansliapaikkakunnalle tai sen läheisyyteen, ja sivukansliapaikkakunnalta nämä palvelut vähenevät.  

Aikaisemmat yhdistämiset tuomiopiirissä

	Kemi-Tornion käräjäoikeutta edeltäneet Tornion tuomiokunta, Tornion raastuvanoikeus, Kemin raastuvanoikeus sekä myöhemmin Kemin ja Tornion käräjäoikeudet henkilökuntineen ovat joutuneet viimeisen 20 vuoden aikana sopeutumaan moniin yhdistymisen tuomiin muutoksiin, joilla kaikilla muutoksilla on pyritty parantamaan tuomioistuimen toimintaedellytyksiä ja tehostamaan kyseisten tuomioistuinten toimintaa. Yhdistämiset ovat alkaneet, kun vuonna 1988 on yhdistetty Tornion raastuvanoikeus ja Tornion tuomiokunta. Vuonna 1993 Tornion tuomiokunnasta ja Kemin raastuvanoikeudesta muodostettiin Kemin ja Tornion erilliset käräjäoikeudet. Kesäkuun alusta 2002 puolestaan Kemin ja Tornion käräjäoikeuksista muodostettiin Kemi-Tornion käräjäoikeus. Pitkän suunnittelukauden jälkeen käräjäoikeuden tarpeisiin rakennettiin uusi oikeustalo Kemiin, jonne käräjäoikeuden päätoiminnot ja lähes koko henkilökunta on muuttanut elokuussa 2005.

Käräjäoikeuden kanta yhdistämisestä Rovaniemen käräjäoikeuteen

Edellä on tietoja pohjoisten käräjäoikeuksien käsiteltäväksi tulevien asioiden määristä ja asialaaduista, Kemi-Tornion ja Rovaniemen seutukuntien erilaisuudesta ja Kemi-Tornion käräjäoikeuden tuomiopiirissä aikaisemmin toteutetuista yhdistymisistä, joiden seurauksena käräjäoikeus nyt toimii sille asetetussa tehtävässä tehokkaasti ja laadukkaasti, sekä arvio sivukansliaksi jäämisen todennäköisistä vaikutuksista ja seurauksista. Muun ohella nämä seikat puoltavat käräjäoikeuden mukaan yksiselitteisesti Kemi-Tornion käräjäoikeuden säilyttämistä itsenäisenä  käräjäoikeutena ja osoittavat toisaalta, että esitetty yhdistyminen voi saada alkuun kehityksen, joka johtaa käräjäoikeuden toimintojen keskittymiseen Rovaniemelle ja siten vaikuttaa muutoinkin tällä alueella olevien oikeudellisten palveluiden määrään ja laatuun. 

Sen vuoksi käräjäoikeuden käsityksen mukaan Kemi-Tornion käräjäoikeuden liittäminen Rovaniemen käräjäoikeuteen ei ole perusteltua eikä ehdotetun yhdistämisen kautta voida kokonaisuudessaan arvioiden saavuttaa niitä tavoitteita, joihin käräjäoikeusverkoston uudistamisella pyritään. Kemi-Tornion käräjäoikeus tulee säilyttää itsenäisenä käräjäoikeutena ja istuntopaikat tulee määrätä niin, että Kemin lisäksi istuntopaikkoja nykyisellä alueella ovat Tornio ja Ylitornio. Tornion säilyttäminen istuntopaikkana on rikosasioiden sujuvan käsittelyn kannalta ensiarvoisen tärkeää. Kemi-Tornion käräjäoikeuden säilyttäminen itsenäisenä on perusteltua riippumatta Lappiin muodostettavien käräjäoikeuksien määrästä. 

Kemi-Tornion käräjäoikeus osana Lapin tulevaa käräjäoikeusverkostoa

Työryhmä on kiinnittänyt erityistä huomiota käräjäoikeuksien tuomiopiirien laajentamiseen niin, että yhden käräjäoikeusalueen väestömäärä olisi vähintään 100 000 asukasta ja käräjäoikeuden tuomareiden määrä vähintään 10. Näillä määrillä pystytään työryhmän käsityksen mukaan saavuttamaan ne tavoitteet, joihin uudistuksella pyritään. Lapin maakunta asettaa tässä suhteessa hyvin haasteellisen alueen sekä oikeuden saatavuuden ja oikeudenhoidon aiheuttamien kustannusten että asetettujen tavoitteiden tasapainon löytämiseksi.  

Kun Kemi-Tornion käräjäoikeus tulee säilyttää itsenäisenä käräjäoikeutena, johtaa se lähtökohtaisesti kolmen käräjäoikeuden muodostamiseen Lapin alueelle. Työryhmälle asetettuun lähtökohtaan ja työryhmän asettamiin tavoitteisiin nähden kolmen käräjäoikeuden säilyttäminen Lapin maakunnassa voisi muodostua ongelmalliseksi; maakuntaa jäisi kolme käräjäoikeutta, jotka eivät täyttäisi edellä tarkoitettuja asukas-ja tuomarimäärätavoitteita. 

Arvioitaessa käräjäoikeuksien määrä Lapissa on otettava huomioon, että ehdotetulla uudistuksella pyritään varautumaan vuodesta 2010 lähtien tapahtuviin muutoksiin niin tuomioistuinten toimintaedellytyksissä kuin ympäröivässä yhteiskunnassa. Tähän ja työryhmän asettamiin tavoitteisiin nähden olisi myös pohdittava mahdollisuutta muodostaa maakuntaan vain kaksi alueeltaan ja resursseiltaan yhdenvertaista käräjäoikeusyksikköä. Olisiko tällä tavoin työryhmän asettamat tavoitteet  koko maakunnan alueella saavutettavissa paremmin kuin työryhmän esittämällä kahden, kooltaan toisistaan poikkeavan käräjäoikeuden vaihtoehdolla?

Kemi-Tornion käräjäoikeuden väestöpohja on tällä hetkellä hieman alle 75 000 asukasta. Käräjäoikeuden alueeseen kuuluu tällä hetkellä Kemiin nähden etäisimpänä kuntana Kolari. Kolarin naapurikuntia ovat Kittilä ja Muonio. Mikäli käräjäoikeuden tuomiopiiriin liitettäisiin Kittilän, Muonion ja Enontekiön kunnat, väestöpohja kasvaisi lähelle 85 000 asukasta. Tämä tarkoittaisi myös tuomarimäärän lisääntymistä nykyisestä vakituisten ja määräaikaisten muodostamasta seitsemästä tuomarista ainakin yhdeksään tuomariin. Väestömäärän ja tuomareiden määrän osalta tilanne kehittyisi samalla tavoin Rovaniemen käräjäoikeuden osalta, mikäli sen tuomiopiiri laajenisi käsittämään muun osan maakuntaa. Edellä tarkoitettu aluejako vastaisi voimaan tulevaa poliisipiirijakoa eikä syyttäjäpiirien tai ulosottopiirienkään aluejako tekisi tällaista aluejakoa työryhmän esittämää aluejakoa toimimattomammaksi. Suoritettujen tutkimusten mukaan samanlainen aluejako tehostaa toistensa kanssa yhteistyössä olevien viranomaisten keskinäistä yhteistyötä. 

Kun uudistuksessa on osaltaan kysymys oikeudellisten palveluiden laadukkaan tuottamisen turvaamisesta, voidaan edellä tarkoitetulla aluejaolla todennäköisesti saavuttaa kolmen käräjäoikeuden mallia paremmin muun ohella koulutusta lisäämällä ja organisaatiota kehittämällä käräjäoikeuksien toiminnan laadun edelleen kehittäminen, erityisosaamisen lisääminen, laajennettujen kokoonpanojen käyttämisen lisääminen ja uuden ammattitaitoisen henkilökunnan rekrytoinnin onnistuminen. 

Ehdotettu aluejako olisi istuntopaikkojen osalta toteutettavissa nykyisiä käräjäoikeuksien istuntopaikkoja hyväksi käyttäen. Niin kirjallisen menettelyn edelleen laajentuminen rikosasioissa kuin videoneuvotteluyhteyksien lisääminenkin vähentää toisaalta tarvetta istuntojen pitämiseen tai tarvetta istuntojen pitämiseen tietyssä  paikassa.     

Aluejakoa tulee työryhmän tavoin tarkastella keskeisesti myös niin palveluiden saatavuuden kuin saamen kielen asemankin suhteen. Toisaalta työryhmä on todennut ehdotuksessaan näiden seikkojen huomioon ottamisen ongelmalliseksi suhteessa uudistuksella tavoiteltaviin muihin tavoitteisiin nähden. Tässä tilanteessa käräjäoikeuden käsityksen mukaan on otettava huomioon ensinnäkin se, että yhä lisääntyvä määrä rikosasioista käsitellään kirjallisessa menettelyssä. Lautamieskokoonpanoissa käsiteltävät asiat tulevat jatkossa vähenemään huomattavasti. Niin summaaristen riita-asioiden käsittelyssä kuin muutoinkin palveluiden tuottamisessa pyritään lisäämään sähköistä asiointia. Kun lisäksi kiinteistöasiat siirtyvät maanmittauslaitoksen hoidettavaksi uuden käräjäoikeusverkoston aloittaessa toimintansa, asiointitarve tulevien käräjäoikeuksien kanslioissa muodostuu hyvin vähäiseksi. 

Etäisyyksien osalta on hyvä huomata, että Kemistä käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluvan Kolarin kunnan keskustaan on matkaa noin 215 kilometriä. Tästä etäisyydestä huolimatta käräjäoikeus on pystynyt takaamaan tuottamansa palvelut myös Kolarin suuntaan ja vielä ilmeisen tehokkaasti. Ylläksen alue, joka kuuluu Kolarin kuntaan ja joka tuottaa käräjäoikeuteen sekä rikos- että riita-asioita, sijaitsee puolestaan alle 50 kilometrin etäisyydellä Kittilän keskustasta ja hieman etäämmällä Levin matkailukeskuksen alueesta. Etäisyydet eivät siten kasvaisi merkittävästi nykyisestä etenkään Kittilään nähden, jonka kunnan alueelta tulee asioita käräjäoikeuden käsiteltäväksi huomattavasti enemmän kuin Muoniosta ja Enontekiöltä yhteensä.

Saamenkielisten palveluiden tarjoamisessa keskeinen tapa tulee todennäköisesti, käräjäoikeuksien lukumäärästä riippumatta, olemaan asiakirjojen kääntäminen, tulkkaus istunnossa ja toisaalta sen varmistaminen, että jokaisella on mahdollisuus saada omalla kielellä palveluita käräjäoikeuden kansliasta. Kun käsittelijän sattumanvaraisuus joudutaan säilyttämään, ainakaan riita- ja rikosasioiden käsittelyä ei voida keskittää yhdelle ratkaisijalle huolimatta käräjäoikeuden tuomareiden mahdollisista erilaisista kielellisistä valmiuksista. Käräjäoikeuden arvion mukaan käräjäoikeuksien lukumäärällä tai aluejaolla ei siten ole merkitystä näiden palveluiden tulevaan järjestämistapaan. Sen sijaan käräjäoikeuden ehdottamalla kahden käräjäoikeuden muodostamisella voidaan näiden palveluiden toteuttamisen lisäksi työryhmän esittämää aluejakoa ja myös kolmea käräjäoikeutta paremmin pyrkiä 

saavuttamaan yleisiä käräjäoikeusverkoston kehittämiselle asetettuja keskeisiä tavoitteita. 

Sen vuoksi käräjäoikeus ehdottaa, että kun Kemi-Tornion käräjäoikeus säilytetään itsenäisenä käräjäoikeutena, samalla sen tuomiopiiriä laajennetaan niin, että myöskin Kittilän, Muonion ja Enontekiön kunnat tulevat kuulumaan tulevan käräjäoikeuden tuomiopiiriin. Istuntopaikkoina voisivat säilyä Kittilä ja Muonio. Samalla myös Rovaniemen käräjäoikeuden alue tulisi laajentaa käsittämään muu osa Lapin maakuntaa.  Siirtymävaiheessa Rovaniemen käräjäoikeudella voisi olla väliaikainen sivukanslia Sodankylässä. Näin toteutetulla aluejaolla voidaan muita vaihtoehtoja paremmin turvata pitkällä tähtäimellä ja ilman uusia muutospaineita oikeudellisten palveluiden saatavuus ja laatu koko Lapin maakunnassa. 

Henkilöstön määrä ja rakenne

	Työryhmä on arvioidessaan tuomioistuinten henkilöstön määrää ja rakennetta perustanut arvionsa kohtuuttoman koviin ratkaisumääriin sekä tuomareiden että kansliahenkilökunnan osalta. Esityksen mukaisia ratkaisumääriä erityisesti riita- ja rikosasioiden osalta ei tosiasiassa ole mahdollisia saavuttaa edes rakenneuudistuksessa tavoitellulla tuomareiden erikoistumisella, vaan ne edellyttäisivät merkittäviä muutoksia käräjäoikeudessa tehtävän työn sisältöön, mitä kuitenkaan ei esitykseen sisälly. Työryhmän esitys erityisesti tuomareiden määrästä on myös ilmeisessä ristiriidassa rakenneuudistuksen yhden tavoitteen eli oikeudenkäyntien painopisteen siirtämisen käräjäoikeuksiin kanssa. Mikäli ratkaisujen lukumäärän erityisesti riita- ja rikosasioiden osalta edellytetään tuomaria kohden olevan arvioidun kaltaisia on selvää, että vahvennettujen kokoonpanojen käyttämiseen ei tule olemaan riittäviä tuomariresursseja. Myöskään ratkaisujen laatua ei voida parantaa, koska asetetut tavoitteet on mahdollista saavuttaa vain ratkaisemalla asioita hyvin rutiininomaisesti. Suuren työmäärän vuoksi on myös ilmeistä, ettei tuomareille tule jäämään lainkaan aikaa ammattitaidon ylläpitämiseen ja työtapojen kehittämiseen, vaikka niiden tarpeen voidaan asioiden monimutkaistuessa arvioida entisestään lisääntyvän.

	Tuomarikohtaisesti vuositasolla ratkaistavaksi arvioitujen rikosasioiden osalta esityksessä ei ole lainkaan huomioitu, että rikosasioiden pääkäsittelyjä joudutaan peruuttamaan tuomarista tai tuomioistuimesta riippumattomasta syystä hyvin usein. Pääkäsittelyjen peruuntumisista aiheutuu pakostakin tarpeetonta työtä erityisesti kansliahenkilökunnan osalta sekä tyhjäkäyntiä tuomarin ja tuomioistuimen toimintaan eikä niitä ole mahdollista merkittävällä tavalla vähentää tuomioistuinten käytettävissä olevilla pakkokeinoilla. Työn määrää ja resurssien tarvetta ei siten erityisesti rikosasioiden osalta voida arvioida oikeudenmukaisesti pelkästään saapuvien asioiden tai ratkaisujen lukumäärän perusteella, vaan ne johtavat kohtuuttoman suureen työmäärään erityisesti rikosasioita käsittelevän henkilöstön osalta.

	Laajojen riita-asioiden ja niihin rinnastettavien hakemusasioiden sekä summaaristen asioiden osalta asetetun tavoitteen saavuttaminen edellyttää tosiasiassa, että merkittävä osa niistä päättyy kirjallisessa valmistelussa tai sovitaan viimeistään suullisessa valmistelussa. Tuomioistuinten ja tuomareiden mahdollisuudet vaikuttaa tämän kaltaisiin lopputuloksiin yksittäisissä jutuissa ovat kuitenkin varsin rajalliset. 

	Työryhmä ei ole tuomareiden ja muun henkilökunnan määrää arvioidessaan ottanut lainkaan huomioon sitä, että hyvin useilla käräjäoikeuksilla tulee jatkossa olemaan istuntopaikkoja pääkanslian ulkopuolelle. Pelkästään matkustaminen etäällä sijaitsevaan istuntopaikkaan kuitenkin vaatii niiden etäisen sijainnin vuoksi yleensä useita tunteja päivässä istuntopäivää kohden, mikä luonnollisesti heijastuu merkittävällä tavalla kunkin tuomioistuimen ratkaisutehoon. Oletuksena ei voine olla, että tuomari sihteereineen matkustaa istuntopaikkaan ja takaisin vapaa-ajallaan, mikä on tilanne tällä hetkellä. Tämän vuoksi työryhmän noudattama hyvin kaavamainen laskutapa vaadittavista henkilöresursseista asettaa jo lähtökohtaisesti tuomioistuimet ja yksittäiset tuomarit työmäärien suhteen hyvin eriarvoiseen asemaan keskenään. 

Työryhmän arvio verkkouudistuksen jälkeen tarvittavista henkilöstöresursseista näyttäisi perustuvankin kaikilta osin ns. "liukuhihnatyöhön", jota tuomioistuinten toiminnassa ei kuitenkaan voida pitää töiden vaativuuden ja työn luonteen vuoksi lainkaan perusteltuna. Erityisesti kansliahenkilökunnan työn muuttaminen liukuhihnamaiseksi suorittamiseksi, joka näyttäisi olevan keskeinen ajatus henkilöstön määrien arvioinnissa, vaikuttaa merkittävällä tavalla työn mielekkyyteen ja työssä jaksamiseen. Kuvatun kaltainen kehitys tulee jatkossa vaikeuttamaan uusien työntekijöiden rekrytointia.

	Työryhmän henkilöstötarpeen mitoituksessa käyttämä kohtuuttomiin tuomarikohtaisiin ratkaisumääriin perustuva kaavamainen laskentatapa johtaa edellä mainituista syistä ylimitoitettuun työmäärään koko henkilöstön osalta sekä tuomioistuinten merkittävään ruuhkautumiseen, mikäli tuomioistuinten tarvitseman henkilöstön määrää arvioidaan jatkossa työryhmän esityksen pohjalta. Tuomaritarpeen alimitoitus johtaa myös kansliahenkilökunnan osalta virheelliseen lopputulokseen, koska henkilökunnan tarvetta on arvioitu merkittävältä osin tuomaritarpeen pohjalta. Työryhmän arvio tuomioistuinten tämän hetkisestä "ylikapasiteetista" ei olekaan edellä olevan valossa yllätys. Kuitenkin hyvin suuri osa tuomioistuimista kärsii tällä hetkellä riittämättömistä henkilöresursseista erityisesti tuomareiden osalta.

Lausunnon käsittely käräjäoikeudessa

Lausunto on käsitelty käräjäoikeuden henkilökunnan yhteisessä tilaisuudessa. Henkilökunta on ollut yksimielinen lausunnon sisällöstä.

Kemi-Tornion käräjäoikeuden puolesta

Matti Ylianunti             Kauko Kemppainen	   Anne Kurtti
käräjätuomari              käräjätuomari		   käräjätuomari