Sivu 	1 (4)
										Päiväys	29.1.2008

Oikeusministeriö
Oikeushallinto-osasto
PL 25
00023  VALTIONEUVOSTO

Lausuntopyyntönne 23.11.2007 (OM 8/31/2007)

SALON KAUPUNGIN KANNANOTTO KÄRÄJÄOIKEUKSIEN TUOMIOPIIRIJAOTUKSEN MUUTOKSEEN

Salon kaupunginhallitus on käsitellyt asiaa kokouksessaan 28.1.2008 ja antaa seuraavan lausunnon:

”Salon kaupungin osalta oikeusministeriön asettaman käräjäoikeusverkoston kehittämistyöryhmän mietinnön toteutuminen merkitsee, että Salon käräjäoikeus lakkautetaan, väliaikaisesti säilytettävä sivukanslia menetetään vuonna 2014 ja jäljelle jää vain istuntopaikka. 

Uudistus aiheuttaa toteutuessaan palvelutason heikkenemisen Salon seudun asukkaiden ja elinkeinoelämän kannalta sekä käräjäoikeuden henkilöstön sijoitusmuutoksia. Nykyisessä Salon käräjäoikeudessa työskentelee yli 25 henkilöä. Uudistus heikentää Salon seudulla annettavien oikeuspalvelujen saatavuutta, koska pitkällä aikavälillä asianajo- ja vastaavien lakipalveluiden antajien toimintaedellytykset huonontuvat.

Salon seutukunnan ja vuonna 2009 toimintansa aloittavan uuden Salon kaupungin kannalta tuomiopiirijaotuksen laajennus ja toimintojen keskittäminen Turkuun on negatiivinen signaali valtion toiminnasta. Valtio on myötävaikuttanut kuntien liitoksiin alueiden elinvoimaisuuden säilyttämiseksi. Salon seudulla toteutuu 10 kunnan yhteenliittyminen siten, että vuoden 2009 alusta perustetaan uusi Salon kaupunki. Alue on kehittyvää, monipuolisen elinkeinorakenteen omaavaa seutua, jonka asukasmäärä kasvaa. Käräjäoikeuspiirin laajennus ja toimintojen keskittäminen yhteen käräjäoikeuteen Turkuun ovat vahvasti ristiriidassa alueiden kehittämisen tukemistavoitteen kanssa.

Työryhmän toimeksiannossa tuomiopiirin lähtökohdaksi asetettu 100 000 asukkaan tavoite on Salon seudun osalta virheellinen. Alueen elinkeinorakenteen monipuolisuus, toimivien yritysten ja uusien yritysten perustamismäärä sekä alueen poikkeuksellinen monikansallisuus (78 eri kansallisuutta) edellyttävät oikeuspalveluilta saavutettavuutta, joka vastaa asukasmäärältään huomattavasti suurempaa aluetta..

Salon kaupunki vastustaa mietinnön toteuttamista esitetyssä muodossa ja edellyttää, että Salon käräjäoikeuden tuomiopiiri säilytetään nykyisellään. 

Perusteluinaan Salon kaupunki esittää seuraavaa:

1. Salon seutu on vahva kasvukeskus

Salon seutu on perinteisesti vahva talouskeskus. Salon kauppalasta tuli itsenäinen kunta vuonna 1891 ja kaupunkioikeudet Salolle myönnettiin 1.1.1960.  Tällä hetkellä Salon kaupunki kasvaa ja kehittyy vuosisataisen vireän elinkeinotoimintaan liittyvän perintönsä pohjalta. Salon seutu on tällä hetkellä yksi Suomen harvoista kasvukeskuksista. Alueen kasvu on ollut jatkuvaa ja tämä pysyvä kasvukehitys tulee lähivuosina edelleen vahvistumaan.

Salossa kasvun pohjana ovat tuotannolliset työpaikat sekä monipuolistuva, vahvistuva ja kasvava elinkeinoelämä. Kasvualoista vahvoilla ovat erityisesti elektroniikkateollisuus, metalliala, kauppa ja palvelut.

Salon kaupungin työpaikkaomavaraisuus on tällä hetkellä 147 prosenttia ja koko Salon seudulla tarkasteluna alueen työpaikkaomavaraisuus on positiivinen.

Salon seutukunnassa ja Salon kaupungissa on yritystoimipaikkoja tuhatta asukasta kohden huomattavasti enemmän kuin koko maassa keskimäärin. Vuoden 2005 osalta oli Salon kaupungissa 59 yritystoimipaikkaa tuhatta asukasta kohden kun puolestaan koko maan vastaava suhdeluku oli 50. Uusia yrityksiä on puolestaan perustettu Salon seutukunnassa vuoden 2005 tilastotietojen perusteella lähes 350. 

Salon seudun väestö kasvaa jatkuvasti ja tasaisesti. Tähän kehitykseen on syynä muun muassa elinkeinoelämän tuotannollisten työpaikkojen jatkuva lisääntyminen ja siihen liittyvä muuttoliike Salon seudulle.  Sanottua väestönkasvua lisää edelleen moottoritien E 18 valmistuminen Salon ja Helsingin välille vuoden 2008 aikana.  Parantuvat liikenneyhteydet lisäävät väestön muuttoliikettä pääkaupunkiseudulta Salon alueelle.  Vuoden 2006 Salon seutukuntien suhteellinen väestönmuutos oli 0,52 prosenttia kun puolestaan koko maan keskiarvo oli 0,41. Vakka-Suomen vastaava suhdeluku oli puolestaan -0,58. 

Salo on vuoden 2009 toteutettavan kuntaliitoksen jälkeen väkiluvulla mitattuna suurempi kaupunki kuin esimerkiksi Kotka, Mikkeli, Hämeenlinna tai Porvoo. Vaasa, Joensuu ja Rovaniemi ovat väkiluvulla mitattuna hieman uutta Salon kaupunkia suurempia, mutta Salon kaupungin väkiluvun tasainen ja jatkuva kasvu merkitsee puolestaan sitä, että Salon kaupungin väkiluku tulee saavuttamaan mainitun kolmen kaupungin väkiluvun melko nopeastikin.

2. Oikeuspalveluiden välttämättömyys Salon kaupungissa

Salon käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuului 1.1.2007 63.600 asukasta. Salon käräjäoikeudessa on vuonna 2006 tullut vireille yhteensä noin 2300 siviiliasiaa, käsittäen laajat ja suppeat riita-asiat sekä erilaiset hakemusasiat.  Rikosasioita on vuonna 2006 Salon käräjäoikeudessa tullut vireille noin 700. 

Viime vuosina on julkisessa keskustelussa painotettu erityisesti yksilöiden oikeutta saada asiansa käsitellyksi tuomioistuimissa nopeasti, edullisesti ja helposti.  Valtiovallan on huolehdittava yksittäisen kansalaisen ja yhteisöjen oikeusturvan toteutumisesta. Salon kaupungin näkökannan mukaan tehokkuuspyrkimysten nimissä ei Salon alueen oikeuspalveluja tule heikentää. Tämä keskityspyrkimys johtaa Salon alueella asuvien henkilöiden ja siellä toimintaa harjoittavien yhteisöjen oikeuspalvelujen ja sitä kautta oikeusturvan heikentymiseen.

Oikeus saada asiansa käsitellyksi tuomioistuimessa edellyttää sitä, että paikkakunnalla on tuomioistuimen lisäksi riittävät lakimiespalvelut.  Luonnollista on, ettei valtiovallalla ole mahdollisuutta taata yhtäläisiä mahdollisuuksia saattaa asiansa käsitellyksi juuri sillä paikkakunnalla, missä henkilöllä tai yhteisöllä on kotipaikka.  Salon kaupungin väkiluvun vahva kasvu, Salon seudulla sijaitsevien yritysten elinkeinorakenne ja yritysten lukumäärä puoltavat vahvasti sitä, että Salossa on säilytettävä itsenäinen käräjäoikeus. 

Salon käräjäoikeudessa käsiteltyjen ja vireille tulleiden asioiden määrä osoittaa, että käräjäoikeudessa asioi huomattava määrä Salon seudulla asuvia henkilöitä ja yrityksiä. Muuttoliike pääkaupunkiseudulta Salon alueelle tulee edelleen vahvistumaan liikenneyhteyksien parannuttua Salon ja pääkaupunkiseudun välillä. Uusi Salon kaupunki on pinta-alaltaan erittäin laaja.  Esimerkiksi Suomusjärveltä on Turkuun matkaa lähes 80 kilometriä.  

Nykyinen oikeustalon sijainti Salon keskustassa on luonut joustavat käsittelymahdollisuudet Salon käräjäoikeudessa asioiville asianosaisille ja oikeuspalveluita tarjoaville lakimiehille. Asioiden käsittely ilman niin sanottua tyhjäkäyntiä lisää osaltaan kustannustehokkuutta. Mikäli jutun käsittelyt ovat peruuntuneet, ovat jutun asianosaiset voineet joustavasti jatkaa normaalia päivätyötään ilman turhaa matkustelua tai odottelua.  Matkustaminen toiselle paikkakunnalle, esimerkiksi Turkuun, merkitsee oikeuspalveluita tuottavien asianajajien toiminnan tehokkuuden heikentymistä, koska suuri osa työajasta menee matkustamiseen tai odotteluun vieraalla paikkakunnalla oikeustalon aulassa.  

Mikäli Salon käräjäoikeus yhdistettäisiin Turkuun, on pelättävissä, ettei asianajopalveluiden pitäminen paikkakunnalla ole enää kannattavaa. Tämä merkitsisi niin asianajajien kuin asianosaisten velvollisuutta matkustaa toiselle paikkakunnalle. Matkustaminen toiselle paikkakunnalle oikeuspalvelujen perässä merkitsee juttujen asianosaisille oikeusturvan heikentymistä.

Salon käräjäoikeudessa asioi sieltä saatujen tietojen perusteella huomattava määrä asiakkaita, jotka käyvät itse jättämässä hakemuksensa tai käyvät henkilökohtaisesti tiedustelemassa jutun etenemisen tilaa. Suuri osa asiakkaista on myös sellaisia, joilla ei ole vireillä juttuja, mutta he tarvitsevat neuvontaa ja ohjausta oikeaan paikkaan, kuten ohjauksen oikeusapu- tai asianajotoimistoon. Tällaisia asiakkaita on hiljaisena aikana heinä-elokuussa 2007 ollut yli 300.  Haastemiesten luona on puolestaan asioinut touko-kesäkuussa haastamisasioissa 250 ja muissa asioissa yli 200 henkilöä.  Käräjillä asioivien asianosaisten, avustajien ja todistajien määrää ei ole kyseisenä ajanjaksona tilastoitu, mutta määrä on ollut arvion mukaan kutakuinkin sama kuin mitä haastemiesten ja kanslian kanssa on asioinut. 

Salon käräjäoikeuden osalta on kokonaisuudessaan johtopäätöksenä todettava, että Salon seudun keskimääräistä vilkkaampi elinkeinoelämä sekä väkiluvun vahva kasvu alueella luovat käräjäoikeuden palveluille suuremman tarpeen kuin valtakunnassa keskimäärin vastaavankokoisella väestöpohjalla oleva kaupunki.  Salon kaupungin arvio on, että Salon kaupunki vastaa toimeliaisuudeltaan ja palvelutarpeeltaan tällä hetkellä väkiluvultaan yli 100.000 asukkaan kaupunkia. Salon kaupunki on myös kansainvälinen. Kaupungissa asuu noin lähes sata eri kansallisuusryhmää ja puhutaan useita kymmeniä eri kieliä. Salon alueen oikeudenhoidon kannalta on välttämätöntä, että Salon käräjäoikeus säilytetään ennallaan itsenäisenä ja omana yksikkönään. Salon käräjäoikeuden lakkauttaminen merkitsisi palvelujen heikentämisestä eikä osaltaan tukisi Salon seudun kuntien yhdistymistä, missä on pyritty palveluiden parantamiseen niin laadun kuin saatavuudenkin osalta. 
Salon kaupungin arvion mukaan Salon käräjäoikeus on tällä hetkellä tilojensa ja henkilökuntansa puolesta sellainen toiminnallinen kokonaisuus, jota ei ole syytä yhdistää toiseen käräjäoikeuteen tehokkuus- tai resurssien kohdentamissyistä. Salon käräjäoikeuden tilat ovat nykyaikaiset ja riittävät henkilökunnan käyttöön.   Mahdolliset säästöt tulisivat kustannusten osalta olemaan lähinnä näennäisiä, etenkin kun ottaa huomioon sen, että matkakustannusten osuus oikeudenkäynnin kustannuksista tulisi selvästi kasvamaan. Maksajana näissä kustannuksissa on usein valtio. 

Oma ja itsenäinen käräjäoikeus on Salon uudelle kaupungille merkittävä imagokysymys edellä mainittujen kuntalaisten oikeusturvaan liittyvien seikkojen lisäksi.  Valtion tulee omissa toimissaan tukea ja kannustaa sitä kehitystä, jota Salon seudun kunnat ovat toteuttamassa muodostaessaan koko seudun yhdeksi palveluja tuottavaksi kunnaksi. Näin ei ole tapahtunut esimerkiksi poliisiin, maistraatin ja veroviraston osalta, joiden toiminnot on siirretty Turkuun.  Valtiolla on mahdollisuus tukea yhdistymiskehitystä säilyttämällä Salossa itsenäinen ja toimiva käräjäoikeus.”

Kaupunginjohtaja			Matti Rasila

Hallintojohtaja			Irma Nieminen