KORSHOLMS TINGSRÄTT
Korsholmsesplanaden 43
65100 Vasa

JUSTITIEMINISTERIET
Justitieförvaltningsavdelningen
PB 25
00023 STATSRÅDET

UTLÅTANDE OM FÖRSLAGET ANGÅENDE UTVECKLINGEN AV TINGSRÄTTSNÄTET

	Den av justitieministeriet tillsatta arbetsgruppens betänkande gällande utvecklandet av 	tingsrättsnätet (2007:12) har behandlats i tingsrättens ledningsgrupp och vid personalmöten 	vid alla tre kanslier. Dessutom har personalen beretts möjlighet att via e-post inkomma med 	synpunkter. 

	Allmänt

	Korsholms tingsrätt omfattar kommunerna Kristinestad, Närpes, Kaskö, Korsnäs, Malax, 	Korsholm, Vörå-Maxmo, Oravais, Nykarleby, Jakobstad, Pedersöre, Larsmo och Kronoby.
	Tingsrätten har sitt huvudkansli i Vasa och sidokanslier i Jakobstad och Kristinestad. 

	Vasa tingsrätt omfattar kommunerna Vasa, Laihela, Lillkyro och Storkyro, samt har sitt 	kansli i Vasa i samma byggnad som Korsholms tingsrätts  huvudkansli.

	Tingsrätten omfattar arbetsgruppens förslag, enligt vilket Korsholms tingsrätt och Vasa 	tingsrätt sammanslås till en tingsrätt med kansli i Vasa och sessionsplatser i Vasa, Jakobstad 	och Kristinestad, men inga sidokanslier. Tingsrättens namn kunde vara t.ex. Österbottens 	tingsrätt/Pohjanmaan käräjäoikeus, Kvarkens tingsrätt/Merenkurkun käräjäoikeus, Väst-	kustens tingsrätt/Länsirannikon käräjäoikeus.

	Kansliutrymmen och sessionssalar

	Korsholms och Vasa tingsrätters nuvarande kansliutrymmen i Vasa är relativt nya och 
	ändamålsenliga, varför de med små ändringar torde kunna tas i bruk för den gemen-	samma tingsrätten. Antalet arbetsrum är dock begränsat och trots att en del av den nuva-	rande personalen kommer att överföras till lantmäteriverket och en del rum därigenom blir 	lediga, är det ifrågasatt om utrymmena kommer att räcka till. Det torde dock inte vara ute-	slutet att en del tilläggsutrymmen kan erhållas i samma byggnad.

	
	På grund av de långa avstånden inom den föreslagna tingsrättens område är det klart att det 	behövs sessionsplatser i Kristinestad och Jakobstad. Det kan konstateras att ingendera av de 	nuvarande sessionssalarna på nämnda orter fyller moderna krav vad gäller säkerhet och 	teknik. 

	Vad gäller sessionssalen i Kristinestad torde det inte vara möjligt att göra särskilt 
	stora förändringar, eftersom salen befinner sig i stadens gamla rådhus som är en skyddad 	byggnad. Salen fungerar dock  tillfredsställande i en stor del av målen, varför man kan tänka 	sig att de mål som kräver särskild teknik, eller en förstärkt säkerhet kan handläggas i Vasa, 	såvida en satsning på en helt ny sal inte anses möjlig.

	I Jakobstad planeras ett nytt polishus. Tingsrätten har erbjudits möjlighet att erhålla 
	sessionsutrymmen i detta hus. Tingsrätten anser att det är absolut nödvändigt att denna 
	möjlighet utnyttjas för att tingsrätten på detta sätt skall kunna erhålla nya moderna sessions-	salar i Jakobstad.   

	Sidokanslier
	
	Vid sidokansliet i Kristinestad tjänstgör fyra byråsekreterare och en avdelningssekreterare. 	
	Tre av byråsekreterarna handlägger enbart fastighetsärenden, varför tre tjänster sannolikt 	kommer att överföras till lantmäteriverket.

	Vid sidokansliet i Jakobstad tjänstgör sju byråsekreterare och en avdelningssekreterare. 	Även här handhas fastighetsärendena av  tre byråsekreterare och tre tjänster kommer således  	troligen att överföras till lantmäteriverket.

	Med beaktande av att den återstående kanslipersonalen till största delen skulle utgöras av 	tingssekreterare som ofta är upptagna vid sammanträden, skulle vardera sidokanslierna bli 	för små och sårbara för att det skulle vara möjligt att upprätthålla en fullständig verksamhet 	vid dessa. För den skull och med hänsyn till de många nackdelar som en fördelning av 	verksamheten på flera kanslier innebär vad gäller administration, effektivitet, jämn arbets-	fördelning, enhetlig praxis, specialisering, kostnader mm. är arbetsgruppens bedömning att 	inga sidokanslier skall inrättas riktig.

	Det bör dock i detta sammanhang framhållas att vardera nuvarande sidokanslier befinner sig  	på mer än 100 kilometers avstånd från Vasa, varför en indragning av kanslierna har djupt-	gående negativa konsekvenser för personalen på kanslierna. På grund av de långa avstånden 	är det inte möjligt att dagligen pendla till Vasa, bussförbindelserna är dåligt utvecklade och 	tågförbindelser finns inte. Personalen är också till övervägande del i sådan ålder och sådant 	skede i livet (familj mm.) att en flyttning ter sig i det närmaste omöjlig. För den skull är det 	ytterst viktigt att man vid förhandlingarna med personalen är flexibel och strävar till 
	skräddarsydda lösningar i vilka ovan nämnda speciella förhållanden beaktas.  

	Personalmängden 

	Utgående från situationen år 2006 har arbetsgruppen konstaterat att personalstyrkan vid nu-	varande Korsholms och Vasa tingsrätter utan den personal som är bunden till fastighets-	ärendena skulle vara sammanlagt 57 årsverken, varav 14 domartjänster, 1 tingsfiskaltjänst, 6 	notarietjänster, 6 stämningsmannatjänster och 29 till kanslipersonalen hörande tjänster.  	

	Ytterligare har arbetsgruppen fastställt ett beräknat personalbehov i den föreslagna tings-	rätten utgående från mängden ärenden år 2006. Enligt denna skulle personalen minska med 	10,5 årsverken. En minskning föreslås främst gällande kanslipersonalen (5,4) och notarierna 	(3). Tingsrätten motsätter sig att denna beräkning läggs till grund för avgöranden om be-
	sättande av tjänster i den föreslagna tingsrätten och anser att den nuvarande personalstyrkan 	minskad med fastighetspersonalen bör utgöra utgångspunkten vid förhandlingar om tillstånd 	att besätta tjänster som blivit lediga. Det är viktigt att den föreslagna tingsrätten skulle få ett 	tillräckligt antal notarievakanser (6), med beaktande av att tingsrätten, som den enda 	tingsrätten med svensk majoritet (förutom Ålands TR), kommer att vara av stor betydelse 	som auskulteringsplats för svenskspråkiga jurister.

	Det bör i detta sammanhang ännu nämnas att det vid Jakobstads sidokansli finns en 
	städerska i arbetsavtalsförhållande, vilken inte framgår i ovan nämnda översikt och vilken 	därför sannolikt inte föreslås överföras till den föreslagna tingsrätten. Vad som skall hända 	med hennes arbetsförhållande efter reformen är därför ännu en öppen fråga, som måste få en 	lösning. 

	Språkkrav

	Domare	

	Den föreslagna tingsrätten skulle ha svenska som majoritetsspråk. Enligt lagen om utnäm-	ning av domare innebär detta att alla domare vid tingsrätten borde ha utmärkta insikter i 	svenska. Tingsrätten anser 	dock med hänsyn till att den svenska majoriteten är mycket liten, 	knappa 52 %, att det är tillräckligt om en majoritet av domarna behärskar svenska 	fullständigt i tal och skrift.
 
 	Eftersom en stor del av ärendena är tvåspråkiga (parterna har olika språk) och de domare 	som har svenska som modersmål i de flesta fall även är behöriga att handlägga mål på 	finska, är det inte nödvändigt att inrätta en finsk avdelning vid den föreslagna tingsrätten. 	Däremot bör det fastslås att det för ett visst antal domares del räcker att dessa har utmärkta 	kunskaper i finska och goda kunskaper i svenska. Av det föreslagna antalet domare, 14, 
	anser tingsrätten att 8 domare bör ha utmärkta kunskaper i svenska i tal och skrift och god 	förmåga att använda finska i tal och skrift, samt att 6 domare bör ha utmärkt förmåga att i tal  	och skrift använda finska och goda insikter i svenska i tal och skrift.  
	
	Notarier

	Tingsrätten anser att språkkraven för notarierna på motsvarande sätt bör anpassas till 
	språkförhållanden sålunda att 4 notarievakanser är sådana att det krävs utmärkta insikter i 	svenska i tal och skrift och två vakanser är sådana att det krävs utmärkta insikter i finska i 	tal och skrift (förutsatt att antalet notarievakanser är sex).

	Den övriga personalen

	Vad gäller den övriga personalen bör det fastslås, att tingsrättens ledning vid rekryteringen 	av personal är skyldig att tillse att en tillräckligt stor del av personalen (minst hälften) har 	goda kunskaper i svenska, samt att även en tillräckligt stor del av personalen har goda kun-	skaper i finska.

	Finsk/svensk avdelning 

	Det kan ytterligare konstateras, att tingsrätten anser att det inte i något fall är förnuftigt eller 	nödvändigt att inrätta särskilda avdelningar på språklig grund. Med erfarenhet från verk-	samhet med sidokanslier kan det konstateras, att det finns risk för att en dylik avdelning 	skulle bli "en tingsrätt i tingsrätten", att den skulle isoleras från den övriga tingsrätten, vilket 	skulle försvåra strävandena att skapa en enhetlig praxis och en god arbetsgemenskap. För 
	tryggande av den språkliga servicen är det tillräckligt att man på ovan beskrivet sätt "öron-
	märker " vissa tjänster med särskilda språkkrav.

	Stämningsmännen

	Såsom i betänkandet konstaterats är det nödvändigt att stämningsmännen verkar relativt 	nära sina kunder. Därför är det uteslutet att alla stämningsmän vid den föreslagna tingsrätten  	skulle tjänstgöra i Vasa. De två stämningsmannatjänster som nu finns vid Korsholms tings-	rätts sidokansli i Jakobstad, skulle följaktligen även efter reformen vara placerade i 
	Jakobstad med arbetsutrymmen i anslutning till sessionssalarna. Eftersom polisen och 
	utsökningen skulle verka i samma hus, torde detta vara en utmärkt lösning med 
	beaktande av att stämningsmännen har stor nytta av samarbete  med nämnda instanser.

	Vid Kristinestads sidokansli finns ingen stämningsmannatjänst, utan delgivningarna i ifråga-
	varande region handhas av en tjänsteman vid Mellersta Österbottens och Österbottens 
	utsökningsverk, vilken är stationerad vid verkets betjäningsställe i Kristinestad. Denna 
	tjänsteman har även andra arbetsuppgifter, men i praktiken har en stor del av tjänste-
	mannens arbetstid åtgått till skötseln av tingsrättens delgivningar. Såvida detta arrangemang 	även i fortsättningen accepteras av utsökningsverket, kan det utgöra en fungerande lösning 	även i den föreslagna tingsrätten. I annat fall bör en stämningsmannatjänst inrättas som är 	placerad vid sessionsplatsen i Kristinestad.

	Av personalen framförda synpunkter

	Personalen vid huvudkansliet omfattar arbetsgruppens förslag och anser det väsentligt att 	den föreslagna tingsrätten skulle ha svenska som majoritetsspråk. Vid sidokanslierna är 
	personalen orolig för sin framtid, eftersom deras arbetsplatser på hemorten enligt förslaget 	skulle försvinna.

	Kanslipersonalen vid sidokansliet i Jakobstad och tre tingsdomare anser att sidokansliet i 
	Jakobstad bör finnas kvar. Om detta inte bibehålls, anser man att det är ett bättre alternativ 	att Jakobstadsregionen sammanslås med Karleby tingsrätt, eftersom avståndet till Karleby är 	mycket kortare än avståndet till Vasa.

	Sex  anställda vid Jakobstadskansliet har i ett skriftligt utlåtande, vilket bifogas i sin helhet, 	bl. a anfört att en överföring av arbetsplatserna till Vasa skulle innebära att arbetsdagarna 	skulle förlängas med tre timmar, pendling är inte kostnadsmässigt lönsamt och en del av 	kanslipersonalen ser som sitt enda alternativ att säga upp sig, varvid en stor del av 	kunnande och erfarenhet skulle försvinna från tingsrätten.

	Alternativa lösningar

	Från de håll som motsätter sig arbetsgruppens betänkande för ifrågavarande regions del har 	det framförts olika alternativa lösningsmodeller.

	Såvida arbetsgruppens förslag inte godkänns anser tingsrätten att den enda tänkbara 
	alternativa lösningen är att Jakobstadsregionen (från Nykarleby norrut) avskiljs från Kors-
	holms tingsrätt och överförs till Karleby tingsrätt. I så fall går man miste om en tingsrätt 	med svensk majoritet och ett enhetligt svenskt område, samt landskapet Österbotten 
	splittras. I ett tidigare utlåtande till arbetsgruppen (vilket bifogas) har de negativa syn-
	punkterna på detta alternativ framförts, varför det inte finns anledning att upprepa dessa.

	Alternativet att sammanslå Vasa tingsrätt, Korsholms tingsrätt och Karleby tingsrätt till en 	enda tingsrätt, omfattande två landskap och med huvudkansli i Vasa, samt sidokansli i 
	Karleby anser tingsrätten som fullständigt otänkbart. En dylik tingsrätt skulle bli ytterst svår 	att administrera. Det skulle vara i det närmaste omöjligt att i praktiken skapa en tingsrätt 	med en gemensam linje och enhetlig praxis  av dessa tre tingsrätter, utan det skulle bli 	frågan om två jämnstora enheter på 150 kilometers avstånd från varandra, som skulle 
	fungera var för sig, varvid man skulle gå miste om alla de fördelar som sammanslagningen 	av tingsrätter enligt arbetsgruppens målsättning var avsedd att medföra, såsom effektiverad 	verksamhet, kostnadsinbesparingar, jämnare arbetsfördelning osv..

	På sådana orter där man anser att ett kansli är absolut nödvändigt bör man på grund av sido-
	kansliproblematiken välja att i stället bibehålla en självständig tingsrätt, även om detta 
	skulle innebära att tingsrätten skulle bli något mindre än den eftersträvade storleken.  

	Vasa, 30 januari 2008

	Lagman Karin Träskman