LAPPEENRANNAN KÄRÄJÄOIKEUS	LAUSUNTO
Väinö Valveen katu 2, PL 28
53101 Lappeenranta			
				24.1.2008		

Oikeusministeriö
Oikeushallinto-osasto
PL 25
00023  VALTIONEUVOSTO

Viite: Lausuntopyyntönne 23.11.2007 

Lappeenrannan käräjäoikeus esittää pyydettynä lausuntonaan seuraavaa:

5. Käräjäoikeuksien tuomiopiirit

Imatran käräjäoikeuteen kuuluneet kunnat on siirretty Lappeenrannan käräjäoikeuden tuomiopiiriin valtioneuvoston 20 päivänä joulukuuta 2007 annetulla valtioneuvoston asetuksella, asetuskokoelman nro 1400/2007. Siten työryhmän mietintö on tullut Lappeenrannan käräjäoikeuden tuomiopiirin osalta loppuun käsitellyksi.

6. Käräjäoikeuksien toimipaikat

Työryhmä ei ole esittänyt Imatralle perustettavaksi minkäänlaista sivukansliaa tai istuntopaikkaa.. Ehdotuksen liitteessä 7 s. 22/51 on todettu: "Lappeenrantaan päätetty tehdä peruskorjaus, valmis aikaisintaan 2010. Imatran käräjäoikeuden henkilöstö voi siirtyä peruskorjauksen valmistuttua." Samanaikaisesti Lahden käräjäoikeuteen yhdistettyyn Heinolaan ja Porvoon käräjäoikeuteen yhdistettyyn Loviisaan on esitetty jääviksi sivukansliat siirtymäkauden ajaksi.

Lappeenrannan käräjäoikeuden väistötiloissa ei ole riittävästi istuntotilaa Imatran käräjäoikeudelta siirtyvien istuntojen järjestämiseen. Perusteltua olisi jättää Imatralle väliaikainen sivukanslia siirtymävaiheen ajaksi kuten Heinolassa ja Porvoossa.

Lappeenrannan käräjäoikeudella on istuntopaikka Luumäellä. Siellä ei ole pidetty istuntoja enää vuosiin, joten istuntopaikan lakkauttaminen on perusteltua.

Imatran käräjäoikeudella on istuntopaikka Parikkalassa. Viime aikoina on ollut hankalaa löytää tarkoituksenmukainen määrä siellä käsiteltäviä asioita. Tämän vuoksi istuntopaikan lakkauttaminen on perusteltua.

Uudistuksen tavoitteena on käräjäoikeuden toiminnan tehokkuus ja aktiivinen johtaminen. Pysyvän sivukanslian perustaminen Imatralle olisi näiden tavoitteiden vastaista ja vesittäisi yhdistämisestä saatavat edut. Tämän vuoksi ei pysyvän sivukanslian jättäminen Imatralle ole perusteltua. 

Istuntopaikkojen perustamistarpeen osalta työryhmä on esittänyt vain ylimalkaisen perustelun mainiten kohtuuttoman huomioon otettaviksi pitkät istuntomatkat ja riittävän väestöpohjan. Imatran ja Lappeenrannan istuntopaikkojen välinen matka on 39 km. Imatran käräjäoikeuden tuomiopiirin väestöpohja on 45.639 asukasta. Väestöpohja puoltaa istuntopaikan perustamista. Välimatka on kuitenkin suhteellisen lyhyt. Imatran käräjäoikeuden haastemiesten toimipaikka jää todennäköisesti  joka tapauksessa Imatralle, jolloin käräjäpäivystys ei muodostuisi ongelmalliseksi. Istuntotilojen ylläpitäminen ja tarvittavan uuden tekniikan hankinta aiheuttavat ylimääräisiä kustannuksia. Tietenkin on otettava myös huomioon koko ajan kasvavat vuokrakustannukset. Sidosryhmistä syyttäjänviraston ja poliisin toiminnot tulevat ilmeisesti siirtymään vähitellen Imatralta Lappeenrantaan, mikä ei puolla istuntopaikan perustamista. Tämä odotettavissa oleva kehitys, istuntopaikan ylläpitokustannukset, suhteellisen lyhyt välimatka ja uudistuksen yleistavoitteet huomioon ottaen ei pysyvän istuntopaikan perustaminen Imatralle ole perusteltua.

8.2 Henkilöstöryhmittäiset mitoitusperusteet
8.2.1 Tuomarit

Työryhmän ehdotus tuomareiden ratkaisukapasiteetista henkilötyövuotta kohti vaikuttaa Lappeenrannan käräjäoikeuden osalta oikeaan osuneelta. Tämän voi päätellä siitä, että käräjäoikeuden tuomaritarpeeksi on vuoden 2006 työmäärien perusteella liitteessä 7 laskennallisesti  saatu 10,9, joka vastaa Imatran ja Lappeenrannan käräjäoikeuksien yhteenlaskettu tuomarimäärää 11.

Laamannin johtamistehtävään sitoutuva henkilötyövuositarve on ehdotuksessa määritelty laskennallisen kokonaistuomaritarpeen perusteella siten, että johtamiseen sitoutuva aika saadaan jakamalla tuomaritarve luvulla 30. Lappeenrannan käräjäoikeudessa on nykyisellään 7 tuomaria. Tämän laskentakaavan mukaan laamannin johtamiseen sitoutuva aika olisi 23 % työajasta.

Tosiasiallisesti työaikakirjanpidon mukainen lainkäyttöön kuluva aika Lappeenrannan käräjäoikeuden laamannilla on vuosina 2004 -2007 ollut päivittäisestä kahdeksasta aktiivisesta työtunnista keskimäärin noin 30 %. Muu aika on mennyt johtamiseen, taloushallintoon, henkilöstöhallintoon, omaan ja henkilökunnan koulutukseen, työhyvinvoinnin edistämiseen, ulkoiseen ja sisäiseen tiedottamiseen sekä edustamiseen. (Tarkemmat prosenttiluvut ilmenevät Tarmosta).  Näin ollen työryhmän laskentakaavio ei ainakaan Lappeenrannan käräjäoikeuden laamannin työnkuvan perusteella ole käyttökelpoinen. 

8.2.2 Notaarit

Työryhmän ehdotuksen mukaan notaarien laskennallinen tarve on 3,2. Lappeenrannan käräjäoikeuden käytettävissä on tällä hetkellä 3 notaaria (näistä yksi on tukityöllistetty) ja Imatran käräjäoikeudessa 2 notaaria. Lappeenrannan käräjäoikeuden kokemusten valossa nykyinenkin 3 notaarin määrä on liian pieni. Näin ollen työryhmän arvio notaarin ratkaisukapasiteetista vaikuttaa liian optimistiselta. Notaarien määrä yhdistetyssä käräjäoikeudessa tulisi olla vähintään 4.

Mikäli Imatran käräjäoikeuden henkilöstö jatkaa Imatralla siirtymäkauden aikaisena sivukansliana, tulisi notaarien määrä ainakin siirtymäkauden aikana olla 4, jotta myös Imatran sivukansliaan saataisiin 2 notaaria, joille siellä olisi yllin kyllin tehtäviä kuten nykyisinkin. Yhden notaarin koulutus siellä muodostuisi vakinaiselle henkilökunnalle kohtuuttomaksi rasitukseksi ja ilman notaaria taas tuomarit joutuisivat hoitamaan yksinkertaisetkin rikosasiat sakonmuunnot mukaan lukien.                

8.2.4 Kansliahenkilöstö

Työryhmä on esittänyt yhden kansliahenkilön ratkaisukapasiteetiksi 1.800 summaarista asiaa vuodessa. Lappeenrannan käräjäoikeuteen on vuonna 2007 saapunut 2.719 summaarista haastehakemusta. Notaarit ovat käsitelleet niistä osan, arviolta 20 - 25 %. Siten toimistohenkilön ratkaistavaksi niistä jää 2039 - 2175 asiaa. Summaarisia asioita käsittelee kaksi kokopäiväistä ja yksi osa-aikainen (työaika 55 % täydestä) toimistosihteeri, jolloin heidän käsiteltäväkseen tulee 799 - 852 asiaa yhtä henkilötyövuotta kohti. Summaarisia asioita käsittelevät toimistosihteerit ovat tälläkin määrällä jo täysityöllistettyjä. Näihin lukuihin nähden 1.800 summaarisen asian käsittely henkilötyövuotta kohti tuntuu huomattavasti ylimitoitetulta. Työryhmän laskentaperustetta käyttäen summaaristen asioiden käsittelyyn riittäisi 1,1 - 1,2 henkilötyövuotta.

Työryhmän esitys kansliahenkilöstön tarpeeksi 21,7 henkilötyövuotta. Määrä vaikuttaa huomattavasti alimitoitetulta. Osa selittyy edellä kuvatusta summaaristen asioiden käsittelyyn käytetystä henkilöstön määrästä. Muiden kuin summaaristen asioiden osalta on työtyhmän esittämän laskentaperusteen oikeellisuuden arvioiminen vaikeaa, koska työntekijöiden työnkuvat koostuvat useista asiaryhmistä. Työryhmän ehdotuksen mukaan lopullinen henkilöstötarve arvioidaan tulosneuvotteluissa, minkä vuoksi henkilöstötarpeen osalta ei tässä yhteydessä katsota aiheelliseksi enempää lausua.

9. Toimitilat

Työryhmä toteaa, että Lappeenrannan oikeustalon peruskorjauksesta on sovittu. Tämä ei voi pitää paikkaansa. Lappeenrannan käräjäoikeuden Senaatti-kiinteistöiltä saamien tietojen mukaan Lappeenrannan oikeustalon korjausmahdollisuutta vasta tutkitaan. Lappeenrannan oikeustalossa on käytetty kosteuseristeenä alapohjassa ja välipohjissa kivihiilitervaa, josta tulee päästöjä huoneilmaan. Tämän vuoksi on suunniteltu Lappeenrannan käräjäoikeuden siirtymistä väistötiloihin. Käräjäoikeuden kanslia siirtyy keväällä 2008 väistötilaan istuntojen jatkuessa oikeustalon pohjakerroksessa. Istunnot jatkuvat oikeustalossa. Väistötilaan suunnitellaan myös istuntotiloja, jotka on tarkoitus saada käyttöön syksyllä 2008.  Kysymys on vähintään kolmen vuoden pituisesta toiminnasta väistötilassa. Sinä aikana tutkitaan oikeustalon korjausmahdollisuus ja mikäli korjaamiseen päädytään, käräjäoikeus voi palata peruskorjattuihin tiloihin. Kun oikeustalossa nyt toimiva syyttäjänvirasto saa uudet tilat muualta, kiinteistösihteerit ovat siirtyneet maanmittauslaitokselle ja Imatran käräjäoikeuden haastemiehet jäävät Imatralla oleviin tiloihin, mahtuu koko yhdistyneen käräjäoikeuden henkilöstö oikeustaloon. Istuntotilat oikeustalossa riittävät myös Imatralta siirtyvien juttujen käsittelyyn.        

Siltä varalta, ettei oikeustaloa tehtävien tutkimusten perusteella ryhdytäkään korjaamaan, tarvitsee Lappeenrannan käräjäoikeus uudet toimitilat muualta. Imatran käräjäoikeuden henkilöstölle ei ole väistötilassa työhuoneita. Myöskään väistötilaan tulevat istuntotilat eivät riitä yhdistetyn käräjäoikeuden tarpeisiin. Kaiken lisäksi rakennus, johon väistötilat kunnostetaan, ei ole oikeustalon näköinen. Nyt suoritettavat muutostyöt tähtäävät kolmen vuoden pituiseen oleskeluun väistötiloissa. Rakennuksessa on suoritettu kuntotarkastus, jonka mukaan oleskelu jatkuessa pitempään tulee rakennuksessa suorittaa peruskorjaus. Kysymyksessä oleva 1950-luvulla rakennettu nelikerroksinen rakennus on puhdaspiirteinen virastotalo, jonka matalat ja kannatinpilareiden pirstomat sisätilat sopivat huonosti pääkäsittelyjen pitämiseen. 

Ensisijaisena vaihtoehtona käräjäoikeus pitää omaa oikeustaloa Lappeenrannan keskustassa. Jos Lappeenrannan poliisilaitoksen hanke uusien toimitilojen saamiseksi kuitenkin tulee lähivuosina ajankohtaiseksi, käräjäoikeus haluaa olla mukana yhteisessä oikeus- ja poliisitalohankkeessa.
Yhteenveto

Yhteenvetona Lappeenrannan käräjäoikeus esittää, että

- Imatralle perustetaan siirtymäkauden ajaksi sivukanslia

-  laskentaperiaatetta laamannin ajankäytöstä johtamiseen muutetaan

- notaarien tarve on arvioitu liian pieneksi

- kansliahenkilökunnan tarve on arvioitu liian pieneksi

- toimitilojen osalta tulee varautua myös uudisrakennusvaihtoehtoon

laamanni Ilkka Ryynänen