KORKEIN OIKEUS	KIRJE	Nro 63	
Kansliapäällikkö		OH2007/159	
	4.1.2008		
Oikeusministeriö		Oikeusmin'stPr,6	
Jakelu		6. U2. 2008
/3t / C~YOb 1	
aZt; t Q~ 09
~
Viite	Oikeusministeriön kirje 31.1.2007 (OM 8/31/2007)

Asia	Lausunto työryhmän mietinnöstä Käräjäoikeusverkoston kehittäminen

Oikeusministeriö on viitekohdassa mainitussa kirjeessään pyytänyt korkeimmalta oikeudelta lausuntoa oikeusministeriön työryhmän mietinnöstä käräjäoikeusverkoston kehittäminen (työryhmämietintö 2007:12).

Korkein oikeus lähettää ohessa tiedoksi KKO:n työryhmän muistion. Työryhmän muistio on käsitelty korkeimman oikeuden täysistunnossa 1.2.2008.
Kansliapäällikkö	Sinikka Tuomi

Yliopistonkatu 5	Puhelin 010 3640000
PL 301 00171 Helsinki	Telefax 010 3640013	Sähköposti korkein.oikeus@om.fi

LAUSUNTOPYYNTÖ

IiIiP OIKEUSMINISTERIÖ

23.11.2007	OM 8/31/2007
[tiUR:K..-: S:aapui post' s -4e4ekm!.aittr,-ho;>ut,tic

Jakelussa mainituille

0 3. 12. 2007 Liitteitä. /

LAUSUNTOPYYNTÖ

Hallitusneuvos

Oikeusministeriö pyytää lausuntoanne oikeusministeriön työryhmän mietinnöstä Käräjäoikeusverkoston kehittäminen (Työryhmämietintö 2007:12).

Mietintö on luettavissa myös sähköisessä muodossa oikeusministeriön verkkosivuilla www.om.fi kohdassa julkaisut/työryhmämietintöj ä/ 2007:12 Käräjäoikeusverkoston kehittäminen.

Lausunto pyydetään toimittamaan viimeistään 31.1.2008 osoitteella: Oikeusministeriö, oikeushallinto-osasto, PL 25, 00023 VALTIONEUVOSTO, sekä, jos mandollista, lisäksi sähköisessä muodossa rtf-tiedosto) osoitteella: kirjaamo.omom.fi.

Lisätietoja asiassa antavat hallitusneuvos Heikki Liljeroos puh. (09) 1606 67608, ylitarkastaja Raimo Ahola puh (09)-1606 7569 ja ylitarkastaja Päivi Saukonoja puh (09) 1606 7560.
Oikeusministeri	Tuij\a.,irax

LIITE	Työryhmän mietintö 2007:12
JAKELU	Oheisen luettelon mukaan
Käyntiosoite	Postiosoite	Puhelin	Telekopio	Sähköpostiosoite	
Eteläesplanadi 10
HELSINKI	PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO	(09) 160 03	(09) 1606 7730	oikeusministerio@om.fi	

Haapajärvi Haapavesi Hailuoto Halikko
Halsua
Hamina
Hankasalmi Hanko
Harjavalta Hartola
Haukipudas Hausjärvi Heinola
Heinävesi Himanka Honkajoki Houtskari Huittinen

JAKELU J Korkein oikeus Hovioikeudet Käräj äoikeudet

Suomen Kuntaliitto Maakuntien liitot

Valtiovarainministeriö
Sisäasiainministeriö/Poliisiosasto
Valtion aluejakoneuvottelukunta/Sisäasiainministeriö
Lääninhallitukset Valtakunnansyyttäjän virasto
Syyttäj änvirastot Oikeusaputoimen johtajat

Suomen tuomariliitto — Finlands domarefdrbund ry
Oikeushallinnon henkilökunta OHK ry, Personalfdreningen vid justitieförvaltningen PJF rf
Suomen Lakimiesliitto — Finlands Juristförbund ry
Suomen Asianajajaliitto r.y.— Finlands Advokatförbund r.f.
Suomen Haastemiehet JHL ry, Finlands stämningsmän JHL rf
Suomen Poliisijärjestöjen liitto ry, Finlands Polisorganisationers Förbund rf Suomen Syyttäjäyhdistys ry
Suomen Kihlakunnanvoudit ry, Häradsfogdarna i Finland ry
Oikeuspoliittinen yhdistys Demla ry
Julkiset Oikeusavustaj at ry
Suomen Lautamiehet ry, Finlands Nämndemän rf
Suomen lautamiesliitto SLL ry, Finlands Nämndemannaförbund FNF rf
Svenska Finlands folkting — Suomenruotsalaiset kansankäräjät
Seuraavat kunnat ja kaupungit Akaa
Alahärmä Alajärvi Alastaro Anjalankoski
Artj ärvi Askola Aura
Dragsfj ärd Elimäki
Enonkoski Eura
Eurajoki
Evij ärvi
Forssa

2

Humppila Hyvinkää Hämeenkyrö

Ii
Iisalmi
Iitti
Ikaalinen Imatra
Iniö
Inkoo
Isojoki
Jaala Janakkala Jokioinen Joroinen Joutseno Juankoski Jurva
Juuka
Juupaj oki Juva Jämijärvi Jämsä Jämsänkoski

Kaavi Kalajoki Kangasala Kangasniemi Kankaanpää Kannonkoski Kannus
Karij oki Karjaa Karstula Karttula Karvia Kaskinen Kauhaj oki Kauhava Kaustinen Keitele
Kemi
Kemij ärvi Keminmaa Kemiö Kempele Kerimäki Kestilä

Kihniö
Kiikala
Kiikoinen Kiiminki Kinnula Kirkkonummi Kisko
Kiukainen Kiuruvesi Kivijärvi Kokemäki Kokkola
Kolari
Konnevesi Korpilahti Korppoo Korsnäs
Kortesjärvi Koski TL Kotka Kristiinankaupunki Kruunupyy Kuhmalahti Kuhmoinen Kurikka
Kustavi
Kuusamo Kuusankoski Kuusj oki Kylmäkoski Kyyj ärvi Kälviä
Kärsämäki Köyliö

Laitila
Lapinj ärvi Lapinlahti Lappaj ärvi Lappi
Lapua
Larsmo
Lavia
Lemi
Leppävirta Lestijärvi Lieksa
Lilj endal Liminka
Lohtaj a

3

Loimaa Loppi
Loviisa
Lumij oki Luumäki

Maalahti Maaninka Marttila
Mellilä
Merijärvi Miehikkälä Mouhij ärvi Muhos
Mustasaari Muurame Muurla Mynämäki Mäntsälä Mäntyharju

Nauvo
Nilsiä
Nivala
Nurmes Nurmijärvi Närpes

Oravainen Orimattila Oripää
Orivesi
Oulunsalo

Parainen Parikkala Parkano Pedersören kunta Pelkosenniemi Pello
Perho
Pernaja
Perniö
Pertteli Pertunmaa Pieksämäki Pielavesi Pietarsaari Pihtipudas Piippola

Pohja Pornainen Pudasj ärvi Pukkila Pulkkila Punkaharju Punkalaidun Puumala Pyhtää Pyhäjoki
Pyhäj ärvi Pyhäntä Pyhäranta Pylkönmäki Pälkäne
Pöytyä

Raahe Rantasalmi Rantsila Rauma Rautalampi Rautavaara Rautj ärvi Reisjärvi Riihimäki Ruokolahti Ruotsinpyhtää Ruovesi

Saarijärvi Salla
Salo Savitaipale Savonlinna Savonranta Savukoski Siikajoki Siilinjärvi Simo
Siuntio
Somero Sonkajärvi Sulkava Suodenniemi Suomenniemi Suomusj ärvi Suomussalmi Suonenj oki Sysmä

•	4

Säkylä Särkisalo

Taipalsaari Taivalkoski Taivassalo Tammela Tammisaari Tarvasjoki Tervo
Tervola
Teuva Toholampi Tornio Tyrnävä

Ullava Urj ala Utajärvi Uusikaarlepyy Uusikaupunki

Vaala Valkeakoski Valkeala Valtimo

Vammala Vampula Varkaus Varpaisj ärvi Vehmaa Vesanto Veteli
Vieremä Vihanti Viitasaari Vilppula Vimpeli Virolahti Västanfj ärd Vöyri-Maksamaa

Ylihärmä
Yli-Ii Ylikiiminki Ylitornio
Ylämaa
Yläne Ypäjä

Äetsä Äänekoski

OH2007/159

KKOTyöryhmä 2007/14	MUISTIO
PK PA HR	1.2.2008
Oikeusministeriölle
Viite: Oikeusministeriön kirje 23.11.2007 (OM 8/31/2007)
Asia: Lausunto käräjäoikeusverkoston kehittämistyöryhmän mietinnöstä (2007:12)
Oikeusministeriö on viitekohdassa mainitulla kirjeellään pyytänyt Korkeimman oikeuden lausuntoa käräjäoikeusverkoston kehittämistyöryhmän mietinnöstä.

1. Lausunnon lähtökohdat

Seuraavassa otetaan kantaa lähinnä vain työryhmän yleislinjauksiin käräjäoikeusverkoston uudistamisesta. Sitä vastoin kysymykseen siitä, millä tavoin yksittäisten käräjäoikeuksien tuomiopiirien rajat tulevaisuudessa määräytyvät, ei puututa.

2 (9)

2. Yleistä

Käräjäoikeusverkoston kehittämislinjaus on määritelty varsin täsmällisesti jo työryhmän toimeksiannossa. Linjaus lähtee siitä, että muodostetaan huomattavasti nykyistä suurempia maakuntapohjaisia vähintään 100 000 asukkaan käräjäoikeuspiirejä.

Ehdotettu peruslinjaus on kannatettava. Jo pitkään on ollut selvää, että suuri osa maamme käräjäoikeuksista on kooltaan liian pieniä vastaamaan niihin tarpeisiin, joita toiminnan organisointi tehokkaasti ja tarkoituksenmukaisesti edellyttäisi. Erityisesti voimavarojen kohdentaminen oikealla tavalla, tarve tuomarien erityisosaamisen lisäämiseen sekä heidän ja muun henkilökunnan ammattitaidon kehittäminen muutoinkin samoin kuin vahvempien tuomarikokoonpanojen käyttö asioita ratkaistaessa edellyttävät, että käräjäoikeuspiirit muodostetaan huomattavasti nykyistä suuremmiksi. Myöskin yhdenmukaiseen, kaikkia käräjäoikeuksia koskevaan toimintakulttuuriin pääsemistä edistää, että käräjäoikeuksien kokoerot eivät olisi niin suuria kuin nykyisin.

Tämän kaltaisen uudistuksen yhteydessä on syytä muistaa ja korostaa, ettei kysymys ole siitä, että käräjäoikeuksien koon suurentaminen itsessään ratkaisisi ongelmia. Kysymys on siitä, minkälainen organisaatiorakenne antaa parhaat edellytykset toiminnan järjestämiseen ja kehittämiseen nykyisin vallitsevia vaatimuksia vastaavalla tavalla.

3 (9)
Tilastojen valossa pienten käräjäoikeuksien toimin-ta voi näyttäytyä tehokkaampana kuin suurempien. Koska tilastot perustuvat asiamääriin eivätkä ota riittävästi huomioon asioiden laatua ja laajuutta, erot erilaisten yksiköiden jutturakenteissa jäävät tulematta esiin. Nykyisenlaisin tilastollisin menetelmin ei siten saada vertailukelpoista ja luotettavaa kuvaa yksiköiden todellisesta tehokkuudesta eikä myöskään voimavarojen ja työmäärien oikeasuhteisuudesta. Näihin kysymyksiin onkin välttämätöntä kiinnittää entistä enemmän huomiota, jotta huolen-pito voimavarojen oikeasta kohdentamisesta ja yhtäläisen oikeusturvan edellytyksistä olisi mandollista.

Käräjäoikeusverkon harventuessa kansalaisten asiointi käräjäoikeuksissa väistämättä jossain määrin hankaloituu. Tällä voi myös olla kielteisiä vaikutuksia asianosaisten läsnäoloon varsinkin rikos-asioita käsiteltäessä. On syytä varautua siihenkin, että töiden ja voimavarojen jakautuessa uudella tavalla joillakin seuduilla yksittäisten asioiden käsittelyajat saattavat pidentyä, vaikka keskimääräiset käsittelyajat valtakunnallisesti tarkasteltuina lyhenisivät. Käräjäoikeuksien tuomiopiirien muodostuminen alueiltaan laajoiksi tulee myös aiheuttamaan nykyistä enemmän matkustamista niin tuomareille kuin istuntoihin osallistuville asianosaisille ja heidän avustajilleen. Matkakäräjien lisääntymisellä on väistämättä kielteisiä vaikutuksia toiminnan tehokkuuteen. Kokonaisuutena arvioi-

4(9)
den ehdotetunlaisen käräjäoikeusverkoston uudistuksen puolesta puhuvat seikat ovat kuitenkin oikeusturvajärjestelmän kehittämisen kannalta painavampia kuin verkoston harvenemiseen liittyvät haittapuolet.

3.	Käräjäoikeuksien koko ja määrä

Työryhmä on päätynyt ehdottamaan maahan muodostettavaksi 25 käräjäoikeutta niin, että vain Ahvenanmaan, Espoon, Helsingin ja Vantaan käräjäoikeudet säilyttäisivät nykyiset tuomiopiirinsä. Työryhmän ehdotuksen mukaisissa käräjäoikeuksissa olisi lähes kaikissa vähintään 10 tuomaria.

Työryhmän ehdotus toteuttaa yleisesti ottaen varsin hyvin asetettua kehittämislinjausta. Käräjäoikeudet muodostuvat siinä kooltaan riittävän suuriksi niin, että tuomarityövoiman ja muun henkilökunnan työ on
mandollista järjestää mielekkäällä tavalla. Tuomarien osalta 10 tuomarin vähimmäiskoko jo antaisi myös mandollisuuksia erityisosaamisen kehittämiseen. Tätä pienempiä käräjäoikeuksia ei ole syytä muodostaa ainakaan muualle kuin erityisen harvaan asutuille seuduille (esimerkiksi Lapin käräjäoikeus).
4.	Käräjäoikeuksien toimipaikat
Alussa todetun mukaisesti ehdotuksen yksityiskohtiin tuomiopiirien ja toimipaikkojen määräytymisestä ei tässä lausunnossa oteta kantaa. Eräisiin

5 (9)
käräjäoikeuksiin ehdotetaan perustettavaksi kuitenkin sivukanslia ja useita istuntopaikkoja.

Tältä osin kokemukset sekä Suomesta että Ruotsista' osoittavat, että käräjäoikeuden toiminnan ja johtamisen kannalta toimipaikkojen hajauttamiseen liittyy monia epäkohtia. Turvautumista pysyvien sivukanslioiden perustamiseen on syytä välttää, kuten työryhmän ehdotuksessa on tehtykin.

Sen sijaan on tarpeellista, että pinta-alaltaan suuriin käräjäoikeuspiireihin perustetaan useampia istuntopaikkoja. Liian pitkät etäisyydet istunto-paikkaan hankaloittavat liikaa asianosaisten asiointia ja vaikuttavat epäedullisesti läsnäoloon varsinkin rikosasioiden käsittelyssä.

5. Kielellisten oikeuksien toteutuminen ruotsinkielisten kannalta

Työryhmä on arvioinut lähinnä kolmea vaihtoehtoa. Nämä ovat joko nykyisten enemmistöltään ruotsin-kielisten käräjäoikeuksien säilyttäminen, suurempien enemmistöltään ruotsinkielisten käräjäoikeuksien perustaminen tai ruotsinkielisten osastojen perustaminen kaksikielisiin käräjäoikeuksiin. Työryhmä on päätynyt ehdottamaan kielellisten oikeuksien turvaamista lähinnä viimeksimainitun vaihtoehdon pohjalta.
1Sammanslagna tingsrätter, en utvärdering. Statskontoret 2007:9, s. 66-68.

6 (9)
Työryhmän näkemys siitä, ettei nykyisiä pieniä ruotsinkielisiä käräjäoikeuksia ole syytä säilyttää, on perusteltu. Paitsi että kehittämisen peruslinjaus ei tältä osin toteutuisi, on syytä erityisesti painottaa sitä, että näin pienissä yksiköissä tuomarien ja henkilöstön ammattitaidon turvaaminen ja kehittäminen olisi vaikeampaa kuin suuremmissa yksiköissä. Tämä vähentäisi työn mielekkyyttä ja osaltaan vaarantaisi korkeatasoisen työvoiman saatavuuden. Jotta oikeusturva voisi toteutua yhtäläisesti asianosaisten kielestä riippumatta, on ratkaisevan tärkeää, että tuomioistuinlaitoksen palveluksessa on kaikissa oikeusasteissa riittävästi sekä kielitaidon että muun ammattitaidon suhteen korkeatasoista tuomarikuntaa ja muuta henkilöstöä. Pienten erillisten yksiköiden säilyttäminen ei tue tätä. Ruotsinkielisten palvelujen turvaaminen sellaisten yksiköiden puitteissa, jotka ovat riittävän vahvoja ja ammatillisesti houkuttelevia, tarpeen mukaan osastoratkaisua käyttäen, edistää paremmin kielellisesti ja laadullisesti yhtäläisten oikeusturvan toteutumista.

Näin ollen kannatettava on työryhmän esittämä vaihtoehto, jossa kaksikielisiin käräjäoikeuksiin voidaan perustaa vähemmistön kieltä työkielenään käyttävä osasto. Tämä ratkaisu yhdessä työryhmän ehdottamien muiden toimenpiteiden kanssa parhaiten turvaisi mandollisimman korkeatasoisen ruotsin-kielisten tuomarien ja muun henkilökunnan saatavuuden ja heidän ammattitaitonsa kehittämisen. Tätä

7 (9)
kautta myös ruotsinkielisen väestön oikeusturvan taso voidaan pitää mandollisimman hyvänä.

6. Henkilöstön mitoitusperusteet

Tehtäessä tämänlaatuista perusteellista uudistusta on erityisesti huolehdittava siitä, että taloudellisten voimavarojen mandollistama henkilöstön määrä jaetaan yksiköiden kesken niin, että se mandollisimman hyvin vastaa todellisia tarpeita. Nykyisessä käräjäoikeusorganisaatiossa ja vallitsevien resurssinjakokäytäntöjen pohjalta henkilöstö-resurssien oikea kohdentuminen ei välttämättä ole ollut turvattuna parhaalla mandollisella tavalla.

Työryhmä on laskenut työvoiman tarvetta vain asioiden lukumäärän pohjalta. Asioiden laajuuteen ja vaikeusasteeseen liittyviä jutturakenteiden eroja ei ole otettu huomioon. Tähän vanhaan epäkohtaan, johon on yllä jo viitattu, on erityisen tärkeä saada korjaus käräjäoikeusrakennetta uudistettaessa, jotta voimavarojen oikea kohdentuminen voisi toteutua. Henkilöstön oikean mitoittamisen kannalta esimerkiksi pääkaupunkiseudun suurissa käräjäoikeuksissa on välttämätöntä ottaa huomioon, että asiat ovat niissä yleensä keskimäärin työläämpiä ja vaikeampia kuin useimmissa muissa maan käräjäoikeuksissa. Henkilöstön ja erityisesti tuomarien tarvetta ja jakautumista käräjäoikeuksien kesken ei pidäkään sen vuoksi ratkaista pelkästään asiamäärien pohjalta, vaan nimenomaisesti pääkaupunki-seudun ja muidenkin suurempien kaupunkien käräjä-

8(9)
oikeuksien osalta tulee ottaa myös huomioon juttujen vaikeusaste ja niiden vaatima työn määrä. Tältä osin työryhmän ehdotukset vaativat vielä lisäselvityksiä ja -valmistelua.

7. Uudistuksen toimeenpano

On odotettavissa, että uudistusesitys saa varsinkin kuntien taholta voimakasta vastustusta. Oikeuslaitokseen kohdistuvat vaatimukset sekä toiminnan sisällön että taloudellisuuden ja tehokkuuden suhteen edellyttävät kuitenkin rakenneuudistuksen ripeää toteuttamista. Toisaalta uudistuksen toimitilajärjestelyt tulevat vaatimaan suhteellisen pitkän ajan ennen kuin toiminnan keskittäminen täydessä laajuudessaan on mandollista. Uudistuksen toimeenpanosta tulee siten vaiheittainen ja osin pitkällinenkin prosessi, ja täysi hyöty uudistuksesta saadaan vasta viiveellä. Tähän nähden ja jotta uudistuksen käräjäoikeuksien henkilökunnalle aiheuttama epätietoisuus jäisi lyhytaikaiseksi, päätökset käräjäoikeuksien määrästä ja tuomiopiireistä tulisi tehdä mandollisimman pian. Tarkoituksenmukaista on, että sen voimaantulo ajoitetaan työryhmän esityksen mukaisesti siihen yhteyteen, kun kiinteistöasiat siirretään pois käräjäoikeuksista.

Uudistuksen toteuttaminen tulee olemaan vaativa prosessi. Sen läpivieminen henkilöstön sekä toimintojen sujuvuuden kannalta parhaalla mandollisella tavalla edellyttää vahvaa, suunnitelmallista ja

9 (9)
ammattitaitoista panosta oikeusministeriöltä. Vaikka käräjäoikeusyksiköiden ja niiden päälliköiden rooli sekä keskinäinen yhteistyö ovat keskeisessä asemassa uudistusta toteutettaessa, toimeenpanovaihe siihen väistämättä liittyvine ongelmineen ei saa jäädä liikaa paikallisten toimijoiden varaan ja vastuulle.