TUUSULAN KÄRÄJÄOIKEUS			LAUSUNTO
Mannilantie 26-28				29.1.2008
04400 Järvenpää

Oikeusministeriö, oikeushallinto-osasto
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Asia:		Lausunto työryhmän mietinnöstä Käräjäoikeusverkoston kehittäminen 
Viite:		Lausuntopyyntönne 23.11.2007 (OM 8/31/2007)

Tuusulan käräjäoikeus esittää kunnioittaen lausuntonaan seuraavan.
Käräjäoikeus pitää työryhmän esitystä onnistuneena. Tuusulan käräjäoikeus on joutunut mukaan käräjäoikeusverkoston muutosprosessiin Mäntsälän hyvin toteutuneen käräjäoikeuden tuomiopiiriin liittämisen myötä 1.10.2007 lukien. Jo nyt on nähtävissä, että yksikkökokoa suurentamalla käräjäoikeuden toimintaa voidaan kehittää ja siten saavuttaa niitä tavoitteita, joihin uudistuksella pyritään. Käräjäoikeuden kehittämistä on jatkettava työryhmän viitoittamalla tiellä.
Käräjäoikeus haluaa lausunnossaan erityisesti korostaa, että
●	käräjäoikeus hyväksyy työryhmän ehdotuksen uudeksi käräjäoikeusverkostoksi
●	käräjäoikeus kannattaa Tuusulan ja Hyvinkään käräjäoikeuksien yhdistämistä ja Pornaisten kunnan liittämistä käräjäoikeuden tuomiopiiriin
●	käräjäoikeus kannattaa uuden Tuusulan käräjäoikeuden toimitilojen sijoittamista Järvenpäähän
●	käräjäoikeus vastustaa pitkää siirtymävaihetta sivukanslioineen
●	Tuusulan käräjäoikeudessa ei ole merkittävää lisärakennustarvetta, sillä käräjäoikeuden toimitilat sijaitsevat virastotalossa, johon on mahdollista sijoittaa uuden käräjäoikeuden kansliatilat varsin pienin muutoksin
●	Tuusulan käräjäoikeuden tulee kuulua Helsingin hovioikeuden tuomiopiiriin
●	käräjäoikeuksien henkilöstötarvetta tulee vielä tarkkaan pohtia
TAVOITTEISTA

Laadukkaampi ja tehokkaampi toiminta
Tuusulan käräjäoikeus hyväksyy työryhmän esittämät perusteet käräjäoikeusverkoston kehittämistarpeesta. Käräjäoikeuksien yksikkökoon suurentaminen on tarpeen henkilöstön ammattitaidon kehittämisen kannalta. Riittävän suuri yksikkö voi tarjota haasteellisia työtehtäviä ja ammatillista kehittymistä edistävän työyhteisön. Vahvennettujen ratkaisukokoonpanojen käyttäminen on mahdollista vain tarpeeksi isoissa yksiköissä. Tuomioistuimen toimintaa voidaan helpommin organisoida asioiden hoitamisen edellyttämällä tavalla. Samalla toiminta muodostuu laadukkaammaksi ja tehokkaammaksi.

Voimavarojen entistä tasaisempi jakautuminen
Tavoiteltavaa on pyrkiä jakamaan voimavaroja ja tehtäviä tähänastista tasaisemmin eri käräjäoikeuksien kesken. Kansalaisten oikeusturvavaatimukset ja tasapuolisen kohtelun varmistaminen edellyttävät erityisasiantuntemuksen kehittämisen mahdollistamista yhtäläisellä tavalla koko maassa. Lainkäytön painopisteen siirtäminen käräjäoikeuksiin on niin ikään tärkeää. 

Kilpailukyky
Käräjäoikeuden näkemyksen mukaan yksikkökoon suurentaminen ei ole ratkaisu käräjäoikeuksien kilpailukyvyn turvaamiseksi työvoiman saamisessa. Se edellyttää myös muita työyhteisön toimintaedellytyksiin ja työmääriin sekä erityisesti palkkaukseen liittyviä parannuksia, mitkä eivät automaattisesti seuraa tuomioistuimen koon kasvamisesta. 

KÄRÄJÄOIKEUKSIEN TUOMIOPIIRIT JA TOIMIPAIKAT

Riittävä väestöpohja ja tuomareiden lukumäärä
Yleisesti
Aluejaon perusteeksi on otettu valtion aluehallinnon perusjako, maakuntajako. Käräjäoikeus hyväksyy lähtökohdan. Väestön kokonaismäärä, käräjäoikeuksissa käsiteltävien asioiden kokonaismäärä ja alueelliset erityisolosuhteet ovat olleet hyväksyttävä peruste harkittaessa käräjäoikeuksien lukumäärää maakunnassa. 
Tuusulan käräjäoikeudessa tehtyjen havaintojen mukaan uudistuksen kaikkien tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi käräjäoikeuden alueen väestömäärän ja tuomareiden lukumäärän tulisi olla korkeampia kuin tavoitetason vähintään 100.000 asukasta ja 10 tuomaria. Päämääräksi tulisi asettaa väestömäärältään ainakin 150.000 tai mieluummin noin 200.000 asukkaan alue tai muutoin riittävän suuri asiamäärä, jotta tuomareiden erikoistumisen ja toiminnan tarkoituksenmukaisen organisoinnin kautta pystytään takaamaan laadukas ja tehokas toiminta. Ehdotus vastaakin pääosin todettua tavoitetta. Ehdotuksen mukaisista käräjäoikeuksista 20 käräjäoikeuden tuomiopiirin asukasmäärä on yli 150.000.  Tuomareiden lukumäärän osalta pitäisi pyrkiä vähintään 15 tuomarin yksikköön. Yli puolet ehdotuksen mukaisista uusista käräjäoikeuksista täyttää tämänkin edellytyksen. 
Ehdotuksen lopputulos tuomiopiirirajoista on kannatettava. Käsillä on tasapainoinen esitys käräjäoikeusverkostoksi, joka on omiaan edistämään työmäärien tasaista jakautumista sekä erityisasiantuntemuksen kehittämistä. 

Tuusulan käräjäoikeus
Tuusulan käräjäoikeus pitää perusteltuna, että Hyvinkään käräjäoikeuden ja Tuusulan käräjäoikeuden tuomiopiirit yhdistetään ja viimeistään tässä yhteydessä Pornaisten kunta liitetään Tuusulan käräjäoikeuden tuomiopiiriin. Yhdistämisellä turvataan riittävän suuri väestöpohja ja yksikkökoko sekä tarpeeksi suuri ja monipuolinen juttumäärä. Se mahdollistaa niiden päämäärien toteutumisen, mihin uudistuksella pyritään. Ehdotuksen mukainen väestöpohja olisi noin 210.000 asukasta. Tuomareita olisi yli 15.  Käräjäoikeuteen tulisi ehdotuksessa esitettyjen lukujen perusteella vuosittain yli 2200 rikosasiaa ja hieman vajaa 300 laajaa riita-asiaa. Käräjäoikeuden kokoluokka vastaisi tulevaisuuden käräjäoikeuden keskikokoista käräjäoikeutta.
Kuntatason yhteistyö on myös painava peruste yhteiselle oikeudenhoidolliselle alueelle. Ehdotuksen mukaisen Tuusulan käräjäoikeuden tuomiopiirin kuusi kuntaa, Järvenpää, Kerava, Mäntsälä, Tuusula, Nurmijärvi ja Pornainen, muodostavat ns. KUUMA-kuntien nimellä tunnetun yhteistoiminta-alueen, jolla kunnat pyrkivät yhteistyössä tuottamaan kuntatason palveluja alueen asukkaille ja edistämään elinkeinoelämän tarpeita palvelevaa sujuvaa toimintaa yli kuntarajojen. On luontevaa, että myös oikeudelliset palvelut tuotetaan keskitetysti samalla alueella.  Hyvinkää kuuluu Uudenmaan maakuntaan, kuten Kuuma-kunnat, ja on osa Helsingin seutua. Näiden kuntien yhteistoiminnasta esimerkkinä voidaan mainita, että Järvenpää, Mäntsälä, Tuusula, Nurmijärvi, Pornainen ja Hyvinkää ovat kuluvan vuoden alusta lukien ottaneet käyttöön yhteisen Keski-Uudenmaan seutulipun.
Ratkaisu on myös historiallisesta näkökulmasta perusteltu. Hyvinkään ja Tuusulan käräjäoikeuksilla on yhteinen tausta. Hyvinkään käräjäoikeuteen kuuluvat Hyvinkää ja Nurmijärvi ovat vuoteen 1960 saakka kuuluneet silloiseen Tuusulan tuomiokuntaan. 
Hyvinkäällä selvitetään yhdistymismahdollisuuksia Riihimäen, Hausjärven ja Lopen kanssa.  Kuntaliitos ei tällä hetkellä näytä kovin todennäköiseltä puheena olevien kaupunkien ja kuntien johtajien yhdessä viime joulukuussa julkistaman tiedotteen perusteella. Jos liitos vastoin Tuusulan käräjäoikeuden luuloa toteutuu, tulisi ainakin Nurmijärvi liittää Tuusulan käräjäoikeuden tuomiopiiriin.

Tehokkuus viranomaisketjussa
Yleisesti
Käräjäoikeudet tekevät tiivistä yhteistyötä syyttäjien ja poliisin kanssa. Kun tavoitteena on tuloksellinen toiminta, huomioon on otettava koko viranomaisketjun tehokas toiminta rikosvastuun toteuttamisessa. Tämän vuoksi käräjäoikeuksien tuomiopiirien tulee vastata mahdollisimman pitkälti vastaavaa aluejakoa kuin syyttäjälaitoksessa ja poliisissa. Jos tämä vaatimus ei toteudu, asioiden hallinnointi, niistä sopiminen ja matkustaminen vaativat ylimääräisiä resursseja tai niiden vaatima aika on poissa varsinaisesta substanssitoiminnasta.
Tuusulan käräjäoikeus
Tehokkuuden ja tuottavuuden tavoitteet toteutuvat myös viranomaisketjun osalta ehdotuksen mukaisella ratkaisulla laajentamalla Tuusulan käräjäoikeuden tuomiopiiri käsittämään Hyvinkään kaupungin sekä Nurmijärven ja Pornaisten kuntien alueet. Keski-Uudenmaan poliisipiiri muodostuu 1.1.2009 lukien samoista kunnista kuin ehdotuksen mukainen Tuusulan käräjäoikeus. Kaikki ehdotuksen mukaiset Tuusulan käräjäoikeuteen kuuluvat kunnat kuuluvat yhden syyttäjäviraston, Kanta-Hämeen syyttäjäviraston alaisuuteen. Ehdotetulla ratkaisulla on myönteisiä vaikutuksia sidosryhmäyhteistyössä.
Toimipaikka
Tuusulan käräjäoikeus kannattaa ehdotusta keskittää tulevan käräjäoikeuden toiminta Järvenpäähän. Järvenpään sijainti tuomiopiirin alueella on keskeinen. Kanta-Hämeen syyttäjävirasto ja Keski-Uudenmaan poliisilaitos sijaitsevat Järvenpäässä. Tuusulan käräjäoikeuden sijoittamista Järvenpäähän puoltavat myös nykyisen oikeustalon Järvenpäässä sijaitsevien tilojen tarjoamat mahdollisuudet tulevaisuuden käräjäoikeudessakin.
Sivukansliat
Työryhmä on todennut useita erillisten sivukanslioiden perustamista vastaan puhuvia seikkoja. Sivukanslioihin liittyvien ongelmien vuoksi niitä tulee perustaa tarkkaan harkiten ja vain hyvin perustelluissa poikkeustapauksissa. Tuusulan käräjäoikeuden tuomiopiiriin ei esitetä sivukansliaa pysyvänä ratkaisuna. Tältä osin esitys on oikea. Ylimenokauden sivukanslian osalta lausutaan jäljempänä "voimaantulo"-otsikon alla.

HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE
Tuusulan käräjäoikeuden mielestä henkilöstövoimavarojen kohdentamisen on perustuttava asianmukaisiin ja eri yksiköitä tasapuolisesti kohteleviin näkökohtiin. Ne tulisi määrittää yleisesti hyväksyttävissä olevalla tavalla. Saapuvien asioiden määrä on hyvä lähtökohta arvioinnille. Tässä yhteydessä ei kuitenkaan ole syytä unohtaa juttujen laatua ja laajuutta. Työmäärää kuvaavia mittareita on kehitettävä niin, että työmäärä saadaan mitatuksi eri yksiköiden kannalta mahdollisimman tarkasti ja yhteismitallisella tavalla. Tulosneuvotteluissa olisi keskityttävä vain yksikkötasolla esiintyviin poikkeustilanteisiin ja niiden vaikutukseen resurssitarpeessa. Täydennyskoulutukselle ja muulle kehittämistyölle on lisäksi varattava aikaa työmääriä mitoitettaessa. Sanottu koskee käräjäoikeuden koko henkilökuntaa ja erityisesti tuomareita.
Tuomarit
Tuusulan käräjäoikeus toteaa, että rikosasioiden ja muiden rikosoikeudellisten asioiden, laajojen riita-asioiden velkajärjestelyasioiden osalta esitetyt mitoitusperusteet ovat liian tiukkoja. Käräjäoikeuden käsityksen mukaan konkurssiasiat ja yrityssaneerausasiat eivät keskimääräisesti vaadi samanlaista työpanosta. Yksi tuomari käsittelee vuodessa ainakin yhtä paljon konkurssiasioita kuin velkajärjestelyasioita. 
Ehdotuksen mitoituksessa ei ole otettu lainkaan huomioon vahvennettujen tuomarikokoonpanojen vaatimaa henkilöstötarvetta.  Uudistuksella pyritään lisäämään mainittujen kokoonpanojen käyttömahdollisuuksia. Tämä keskeinen seikka on myös otettava huomioon määritettäessä tuomaritarvetta etenkin laajoissa riita-asioissa.
Loma-ajat huomioon ottaen tuomarin on ratkaistava noin 1,5 laajaa riita-asiaa viikossa, jos mitoitusperuste on 60 asiaa vuositasolla. Juttujen vaikeustaso ja riitaisuus lisääntyvät jatkuvasti ainakin pääkaupunkiseudun käräjäoikeuksissa. Tuusulan käräjäoikeudessa esimerkiksi pääosin niin sanotuista hometalojutuista koostuvien kiinteistöriitojen osuus on yli 10 prosenttia laajojen riita-asioiden juttukannasta, kun vastaava valtakunnallinen luku on puolet siitä. Suurin osa laajoista riita-asioista käsitellään sovinto- ja sovittelumenettelyistä huolimatta istuntokäsittelyissä.  Tuusulan käräjäoikeuden laajoista riita-asioista kirjallisessa valmistelussa ratkeaa noin 30 prosenttia. Pääkäsittelyyn menee niin ikään noin 30 prosenttia jutuista. 
Edellä todetun perusteella ottaen huomioon tuomarin koulutustarve ja vahvennettujen kokoonpanojen käyttötarve voidaan päätellä, että yksi tuomari pystyy liiaksi kuormittumatta käsittelemään ja ratkaisemaan korkeintaan 40 - 50 laajaa riita-asiaa vuodessa. Tällöin ratkaistavana olisi keskimäärin yksi juttu viikossa. Osa jutuista päättyy valmisteluvaiheessa ja osa vaatii viikkojenkin käsittelyn.
Helsingin hovioikeuspiirin pelkästään rikosasioita tietyille tuomareille keskittäneiden käräjäoikeuksien kokemusten perusteella myös rikosasioiden mittari on ylimitoitettu. Mainittujen kokemusten ja oikeusministeriön tulosohjauksessa aikaisemmin käytettyjen lukujen perusteella yhden tuomarin realistinen rikos- ja rikosoikeudellisten asioiden vuosityömäärä on noin 180-200 asiaa. Tuomarin velkajärjestelyasioiden ratkaisukapasiteettina pidämme noin 200 asiaa vuodessa.
Tuusulan käräjäoikeus yhtyy esitettyyn näkemykseen, että päällikkötuomarin on perusteltua osallistua ratkaisutoimintaan. Esityksen tarkalla laskennallisella menetelmällä ei kuitenkaan päästä oikeaan lopputulokseen arvioitaessa johtamistehtävään kuluvaa henkilötyövuositarvetta. Johtamiseen sitoutuu välttämättä tietty perusaika, mikä ei ole suoraan riippuvainen henkilöstön määrästä. On tärkeää varata johtamiseen riittävä aika erityisesti tilanteessa, jossa oikeusministeriön vuosien 2008-2011 henkilöstöstrategian yksi keskeinen painopistealue on hyvä johtaminen ja yhteistyö. 
Käräjäoikeusyksiköiden suurentuessa organisaatiota on kehitettävä osastojaon pohjalta. Kansliahenkilökunnan ja haastemiesten uusi palkkausjärjestelmä asettaa johtamiselle omat haasteensa. Se edellyttää muun muassa lähiesimiesjärjestelmän luomista. Tarpeellisia henkilöstövoimavaroja määritettäessä on otettava huomioon myös muiden esimiesasemassa toimivien kuin yksikön päällikön johtamiseen kuluva aika.
Käräjäviskaalin virat tulee muuttaa tuomarin viroiksi. Tuusulan käräjäoikeuden näkemyksen mukaan edellä todetut seikat huomioon ottaen uuden käräjäoikeuden tuomaritarve on ainakin 19 tuomaria mukaan lukien päällikkötuomarin virka.
Notaarit
Tuusulan käräjäoikeus hyväksyy työryhmän esittämän.
Haastemiehet
Haastemiesten tiedoksiantomatkat pitenevät tuomiopiirien kasvaessa pinta-alaltaan. Tällöin myös matkakustannukset ja haastamiseen käytettävä aika pitenevät. Muutoin haastemiesten osalta lausuttuun ei ole huomautettavaa.
Kansliahenkilöstö
Summaaristen ja hakemusasoiden ratkaisukapasiteetti on mitoitettu äärimmilleen. Kansliahenkilökunta kykenee epäilyksettä ratkaisemaan 1800 summaarista asiaa vuodessa, mutta mitoitus ei siedä minkäänlaisia häiriötekijöitä.  Tulokseen pääseminen edellyttää, että lomia, sairauspoissaoloja, koulutustilaisuuksia, palavereja yms. ei ole. Tuusulan käräjäoikeuden käsityksen mukaan realistinen asiamäärä voisi olla 1500-1600/henkilötyövuosi.
Useassa käräjäoikeudessa hakemusasioiden käsittely on keskitetty hakemusasioiden kansliaan, jossa kokeneet sihteerit ratkaisevat hakemusasioita delegoidun ratkaisuvallan nojalla. Avioeroasioissa sihteerien on tehtävä ainakin kaksi ratkaisua: 1. vaiheen harkinta-ajan ratkaisu useine määräaikoineen ja lopullinen päätös. Lisäksi he huolehtivat sihteerin tehtävistä niissä hakemusasioiden moninaisissa juttutyypeissä, joiden ratkaisemiseen sihteerin toimivalta ei riitä. Merkittävä osa niistä on riidattomia asioita, jotka notaarit ratkaisevat.  Sihteerin tehtävät käsittävät näissä muissa kuin heidän ratkaistavissa asioissa lausumapyyntöjen ja täydennyskehotusten sekä ratkaisuasiakirjojen laatimista. Työtehtäviin sisältyy myös notaarien opastamista po. asiaryhmissä. Hakemusasiain sihteerin työssä laadukkaan asiakaspalvelun tarjoaminen on keskeisellä sijalla. Asioiden luonteesta, maallikkojen hoitaessa usein itse omia hakemusasioitaan, seuraa myös tavanomaista suurempi tarve neuvoa ja täydennyttää hakemuksia kirjallisesti. Mitoitusperusteen määrittäminen tietyn vuodessa käsiteltävän tai ratkaistavan asiamäärän perusteella on tässä ryhmässä ongelmallista. Työryhmän ehdotuksessa mainittu 1300 asiaa vuodessa/sihteeri on joka tapauksessa liian suuri ja todellista työmäärää vastaamaton.  
Tuusulan käräjäoikeus hyväksyy mitoitusperusteet muilta osin. 
Tuusulan käräjäoikeuden kansliahenkilökunnan tarve näyttäisi oleva edellä todettu huomioon ottaen vuoden 2006 lukujen perusteella 36 henkilöä. Haastemiehiä tulisi olla esityksen mukaisesti yhdeksän ja notaareja viisi. Kokonaishenkilöstötarve olisi siten 69 - 70 henkilöä eli 8 - 9 esitettyä enemmän. 

KÄRÄJÄOIKEUDEN TOIMITILAT
Työryhmän käsitys siitä, että ehdotuksen mukaiset muutokset vaatisivat Tuusulan käräjäoikeudessa merkittävää lisärakentamista, on väärä. Tuusulan käräjäoikeuden nykyiseen oikeustaloon on uudistuksen voimaan astumisesta lukien helposti sijoitettavissa eräillä järjestelyillä tilat 60 -70 työntekijän kanslialle. Merkittävää lisärakennustarvetta ei ole. Ainoastaan istuntosalien riittävyys on varmistettava mahdollisella uudisrakentamisella. Oikeustalon kiinteistöllä on siihen tarkoitukseen riittävästi lisärakennusoikeutta.

VAIKUTUKSET
Pääkaupunkiseudun käräjäoikeuksiin keskittyvien vaikeiden ja laajojen asioiden luonnetta ei ole otettu huomioon tuomarin ratkaisukapasiteettia määritettäessä. Myöskään vahvennettujen tuomarikokoonpanojen käyttö ei ole laskelmien perusteena henkilöstötarvetta arvioitaessa. Lisäksi tuomarin ratkaisukapasiteettia laajojen riita-asioiden ja rikosasioiden osalta sekä kansliahenkilökunnan ratkaisukapasiteettia summaaristen asioiden ja hakemusasioiden osalta on vielä tarkistettava. Todettuun nähden työryhmän arvio mahdollisesti vähennettävän henkilökunnan määrästä on optimistinen. Juttujen ratkaiseminen on asiakohtaista räätälintyötä. Se vaatii aikaa ja sille on varattava aikaa.

HOVIOIKEUSPIIRIT
Matti Vanhasen II hallituksen ohjelman mukaan lainkäytön painopistettä halutaan siirtää käräjäoikeuksiin. Käräjäoikeusverkoston uudistamisen tulee tapahtua käräjäoikeuksien toiminnan kannalta tarkoituksenmukaisella tavalla. Se tarkoittaa käräjäoikeuskeskeistä lähtökohtaa ja uudistuksen toteuttamista käräjäoikeuksien ehdoilla. Käräjäoikeusverkon pirstominen hovioikeuksien erilaisten etujen vuoksi ei saa muodostua ratkaisuperusteeksi. Vasta sen jälkeen kun yhteisymmärrys toteutettavasta käräjäoikeusverkosta on syntynyt, on aika arvioida hovioikeuksien tuomiopiirirajoja. Tässä yhteydessä olisi paikallaan tarkastella hovioikeuksien lukumäärää ja tuomiopiirirajoja yhtä ennakkoluulottomasti ja perusteellisesti kuin käräjäoikeusverkoston yhteydessä.  Työryhmän toteamalla tavalla sekä käräjäoikeuksien että hovioikeuspiirien rajojen muutokset on toteuttava samanaikaisesti. 
 Tuusulan käräjäoikeus toteaa vielä, että tehokkuus- ja taloudellisuusnäkökohdat sekä yleiset kulkuyhteydet puoltavat Tuusulan käräjäoikeuden kuulumista Helsingin hovioikeuden tuomiopiiriin. Keski-Uudenmaan asukkaiden oikeus saada alueellaan oikeusturvaa toteutuu parhaiten niin, että Tuusulan käräjäoikeus kuuluu Helsingin hovioikeuspiiriin. Esityksen mukaiseen Tuusulan käräjäoikeuteen kuuluvat Keski-Uudenmaan kunnat ovat osa Helsingin seutua. Ne kuuluvat Helsingin kanssa samaan työssäkäyntialueeseen. Matkustaminen Helsinkiin käräjäoikeuden sijaintipaikkakunnalta Järvenpäästä ja muista tuomiopiirin kunnista säästää merkittävästi aikaa ja matkakustannuksia verrattuna matkustamiseen Kouvolaan tai esimerkiksi tuomarin päivystystehtävissä Lappeenrantaan. Tässä yhteydessä on myös otettava huomioon syyttäjät ja asianosaisten avustajat. Tuusulan käräjäoikeudessa esiintyvät asianajajat harjoittavat toimintaansa pääosin Helsingissä tai muissa Helsingin seudun kunnissa. Heidän ja syyttäjien asioiden hoitaminen hankaloituu merkittävästi, jos heidän tulisi matkustaa Helsingin sijasta Kouvolaan.
Tuusulan käräjäoikeuden tuomarit ovat olleet tiiviisti mukana Helsingin hovioikeuspiirin laatuhankkeissa. Lisäksi käräjäoikeuden eri asiaryhmien vastuutuomarit ovat verkostoituneet pääkaupunkiseudun käräjäoikeuksien tuomareiden kanssa päämääränään edistää muun ohessa yhteisillä keskusteluilla yhtenäisten ja hyvien käytäntöjen syntymistä. Vastaava yhteistyö Kouvolan hovioikeuspiirissä vaatii enemmän aikaa ja taloudellisia resursseja.
Tuusulan käräjäoikeuden kuuluminen Kouvolan hovioikeuspiiriin merkitsee myös lisäkustannuksia toimitilojen järjestämisessä. Kouvolan hovioikeuden istuntoihin käräjäoikeuden tiloissa tulisi varautua rakentamalla ylimääräinen istuntosali. 

VOIMAANTULO
Voimaantuloaikaa määrättäessä on otettava huomioon, että uudistuksen huolelliseen valmistautumiseen on varattava riittävä aika. Toisaalta päätösten tekemisen jälkeen uudistus on saatettava voimaan heti, kun se mahdollista. 
Uusia organisaatioita rakennettaessa on väistämätöntä tarkastella jokaisen työntekijän tehtäviä ja asemaa. Siirtymävaiheessa työskenteleminen vie voimavaroja varsinaisesta tuomioistuimen tehtävän mukaisesta toiminnasta. Siirtymävaihe aiheuttaa henkilökunnassa usein aiheettomiakin pelkoja ja epävarmuutta omasta asemasta, vaikka kaikille turvataan työpaikan säilyminen. 
Työryhmän esitys voimaantulon kytkemisestä kirjaamisasioiden maanmittauslaitokseen siirron yhteyteen on kannatettava edellyttäen, että käräjäoikeuksien toiminta tavoitellussa muodossaan voi tuolloin alkaa täysipainoisesti ilman siirtymävaiheen erillisjärjestelyjä.
Uusien yksiköiden toiminta tavoitellussa laajuudessa on aloitettava mahdollisimman joutuisasti.   Uudistuksen toteuttamiseksi on varattava riittävät taloudelliset resurssit toteuttaa asianmukaiset toimitilat. Työryhmä on todennut useita erillisten sivukanslioiden perustamista vastaan puhuvia seikkoja.  Ylimenokauden sivukanslioiden varassa toimiminen toimii uudistuksen tavoitteita vastaan.  Sivukansliat hidastavat työyhteisön eheytymistä ja tarkoituksenmukaista organisoitumista. Tuusulan käräjäoikeus painottaa sitä, että uuden Tuusulan käräjäoikeuden toiminta yhdessä toimipisteessä Järvenpäässä on aloitettava heti uudistuksen astuessa voimaan. Toimintaa ei tule hajottaa sivukansliatoimipisteen lyhyenkään ylimenokauden tilapäisratkaisuna. Missään tapauksessa pitkä vuosien, jopa 10 vuoden siirtymäkausi ei ole hyväksyttävä. 
Tuusulan oikeustalo pystyy tarjoamaan kansliatilat uuden käräjäoikeuden koko henkilökunnalle uudistuksen voimaantulosta lähtien. Se edellyttää, että heti oikeusministeriön linjauksen jälkeen ja viimeistään valtioneuvoston asetuksen antamisen jälkeen ryhdytään toimenpiteisiin toimitilojen järjestämiseksi. Keskittymällä Tuusulan käräjäoikeuden tilojen järjestämiseen päästäisiin samalla Hyvinkään käräjäoikeuden osittain epätarkoituksenmukaisista tiloista ja voitaisiin ratkaista Tuusulan käräjäoikeuden turvallisuuden varmistamiseen liittyvät kysymykset asianmukaisella tavalla. 
Tuusulan käräjäoikeuden istuntosalien määrä ei ole riittävä tulevassa käräjäoikeudessa. Uudet salit voidaan toteuttaa uudisrakentamisella, sillä oikeustalon kiinteistöllä on lähes 700 m2:n lisärakennusoikeus. Ennen uusien istuntotilojen valmistumista istuntopaikkana voitaisiin käyttää Hyvinkään käräjäoikeuden nykyisiä kahta pääkäsittelysalia.

Lausuntoa on käsitelty johtoryhmässä ja tuomarikokouksessa. Myös koko henkilökunnalle on varattu tilaisuus lausua työryhmän ehdotuksesta ja käräjäoikeuden lausunnosta.

Laamanni		Heli Lehto-Kinnunen