Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet

Otteen oikeaksi todistaa

Lautakunta

Valtuusto

0ik.rntti; L}e;ö RAUTALAMMIN KUNTA	Kokouspäivä	Sivu
Kunnanhallitus	3L _4DOl‑
7.1.2008	12
LAUSUNTO OIKEUSMINISTERIÖLLE KÄRÄJÄOIKEUSVERKOSTON KEHITTÄMISESTÄ

Kh 11 §	Oikeusministeriö pyytää kuntien lausuntoja Käräjäoikeusvirastojen kehittä‑
Liite 7	misestä (Työryhmämietintö 2007:12). Lausuntoja pyydetään viimeistään 31.1.2008 mennessä osoitteeseen, Oikeusministeriö, oikeushallinto-osasto, P125, 00023 VALTIONEUVOSTO.
Asiakokonaisuuteen liittyen Tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitea (2003:3) antoi vuoden 2003 lopussa esityksen tuomioistuimista. Komitean yksi johtopäätös oli se, että jotta yleisen lainkäytön painopiste tulevaisuudessa olisi nykyistä selvemmin käräjäoikeuksissa, olisi käräjäoikeusmenettelyn oikeusturvatakeita parannettava. Komitea ehdotti, että monimutkaisia riita- ja rikosasioita käsittelevään kokoonpanoon kuuluisi käräjäoikeuksissa jatkossa nykyistä useampia ammattituomareita. Komitea toivoi käräjäoikeuksia vähennettäväksi siten, että kussakin käräjäoikeudessa tulisi olla vähintään 8-10 tuomaria.
Lisäksi komitea totesi, että kärajäoikeuksien vahvistamisen jälkeen voidaan harkita, olisiko valitusoikeutta käräjäoikeuden tuomiosta esimerkiksi näyttökysymysten osalta mandollista rajoittaa! Edelleen komitean mukaan hallinto-oikeuksien ratkaisukokoonpanoja pitäisi eräissä yksin‑
kertaisissa asioissa keventää.
Tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitea on pohtinut myös lautamiesjärjestelmän laajentamista käräjäoikeuksista hovioikeuksiin ja hallinto-oikeuksiin. Enemmistön mielestä tälle ei kuitenkaan ollut tarvetta.
Käräjäoikeusvirastojen kehittämistyöryhmän mukaan Suomessa on tällä hetkellä 54 käräjäoikeutta, joissa tuomarin johdolla lautamiehet jakavat kansalaisille oikeutta. Työryhmän esityksen ja komiteamietinnön mukaan kehitys ja kehittäminen tapahtuvat siten, että siten, että jokaiseen maakuntaan tulee 1-3 käräjäoikeutta. Näin käräjäoikeuksia vähennetään 100 %. Käräjäoikeuksien asukasmäärän tulee olla vähintään 100.000 asukasta.

Käräjäoikeuksien suunnitelman ja työryhmämietinnön mukaan toiminta keskittyy erittäin voimakkaasti. Kussakin maakunnassa olisi yksi käräjäoikeus. Käräjäoikeuden toimipaikkoina olisi 25 pääkansliaa, 5 sivukansliaa ja ainoastaan 30 istuntopaikkaa. Kiinteistöt siirtyisivät käräjäoikeuksilta Maanmittauslaitokselle. Tarvittavaksi henkilöstömääräksi on arvioitu 1767 henkilöä. Kustannussäästöiksi on arvioitu 94 henkilötyövuotta eli 3,3 miljoonaa euroa.

Kuitenkin työryhmän ehdotuksen mukaan suunnitelman toteuttaminen merkitsee toimitilahankkeiden osalta sellaisia uudelleen järjestelyitä, joista muodostuu valtiolle 3,6 miljoonan euroa lisää kuluja (nettovaikutus).

Edellä olevat suunnitelmat jatkavat näin maaseudun valtion hallinnon palveluiden alasajoa, joka alkoi vuonna 1993.

RAUTALAMMIN KUNTA	Kokouspäivä	Sivu

13

Kunnanhallitus	7.1.2008
Siirtymävaiheen aikana käräjäoikeuksissa lakkaava käräjäoikeus toimisi väliaikaisena sivukansliana. Tuomariliiton edustaja on jättänyt eriävän mielipiteen sivukanslioiden perustamisen osalta ja katsoo, että pääkanslian ja sivukanslioiden samanaikainen kehittäminen vaarantaa koko uudistukselta tavoitellut hyötynäkökohdat. Toinen eriävä mielipide korostaa sivukanslioiden tärkeyttä kansalaisten oikeusturvan kannalta.

Työryhmämietinnön pohjalta tulee esitettäväksi ainakin seuraavia kysymyksiä, jotka saattavat vaarantaa kansalaisten perusoikeudet ja yhdenvertaisuuden lainkäytön osalta:

1.	Mitä käriijäoikeusuudistus voi merkitä kansalaisten oikeusturvan kannalta? Onko todellakin siten, että asiamäärien ja yksikkökokojen kasvaessa kansalaisten oikeusturva paranee, vai käykö siten, että käräjäoikeuksille asetetuista vaatimuksista ylipäätään uudistuksessa tingitään ja tämä merkitsee-kin kansalaisten oikeusturvan pysyvää vaarantumista käräjäoikeuksien keskittämisen ja mandollisesti tulevan valitusoikeuksien rajaamisen johdosta. Nimittäin samanaikaisesti supistetaan oikeusaputoimistojen määrää noin 50 oikeusaputoimistoon 64 toimistosta ja 18 sivutoimistosta ja 95 sivu-vastaanotosta. Ulosottovirastot on keskitetty 22 ulosottovirastoon 1.1.2008 lukien. Aikaisemmin ulosoton toimipaikkoja oli 170 kappaletta. Poliisilaitokset suunnitelmien mukaan supistettaisiin 24 poliisilaitokseen, joita oli 90 laitosta ja joissa oli 280 palvelutoimistoa. Lisäksi on siirrytty 15 syyttäjä-virastoon ja niillä on 50 palvelutoimistoa. Valtion hallinnon palvelut on keskitetty joko kasvukeskuksiin tai maakunnan pääkaupunkeihin.

2.	Mitä käräjäoikeuksien palvelujen keskittäminen merkitsee maaseudun asukkaiden näiden palvelujen saatavuuden kannalta, oman ajankäytön ja matkustuskustannusten kannalta? Käräjäoikeuksien henkilöstön erikoistuminen ja ammattitaito eivät voi mitenkään korvata kansalaisten asiointitarpeesta käräjäoikeuksiin kohdistuvaa juridisen oikeusturvan tarvetta kansalaisten omissa asioissa, jos pitkistä etäisyyksistä, asiakkaan ajankäytöstä, liikenneyhteyksistä ja matkakustannuksista muodostuu todellisia esteitä kuntalaisten palvelujen hakemiselle ja niiden saamiselle. Tämä oikeusturvariski on jo nyt olemassa.
Mitä käräjäoikeusuudistus merkitsee nykyiselle paikalliselle asiantuntemukselle ja lautamiesjärjestelmälle, jotka perustuvat "vanhoille käräjäkiville", jossa paikalliset tuomitsivat paikallisia? Tuomioistuimen kehittämiskomitea 2003 ei ehdottanut lautamiesjärjestelmän lakkauttamista. Lausuntopalautteissa puollettiin hyvin yleisesti lautamiesjärjestelmän säilyttämistä. Lautamiesten osallistumista rikosasioiden käsittelyyn tuli komitean mielestä kuitenkin supistaa niin, että lautamiehet osallistuisivat vain törkeiden rikos-ten käsittelyyn.

Otteen oikeaksi todistaa
Valtuusto

Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Lautakunta	Hallitus

RAUTALAMMIN KUNTA	Kokouspäivä

Sivu

14

Kunnanhallitus	7.1.2008
Lautamiesten yksilöllisestä äänioikeudesta tuli komitean enemmistön mielestä luopua ja palata järjestelmään, jossa lautamiehillä on yksi yhteinen ääni.
Lautamiesten valinta kuuluu nykyisin kunnanvaltuustoille. Tätä komitea piti tuomioistuinten riippumattomuuden kannalta jossain määrin ongelmallisena. Enemmistö katsoi, että valintatapa tuli arvioida kokonaan uudelleen. Myös tuomioistuinten pitäisi voida osallistua valintaan. Tämän perusteella voidaan todeta, että kansanvaltaista valintajärjestelmää haluttiin siirtää virkamiesvaltaiseksi hallintotoimeksi.
4.	Mitä valtionhallinnon kehittäminen —sana, niin kuin tässäkin uudistuksessa, on merkinnyt vuodesta 1993 maaseudun valtion hallinnon palvelujen osalta? Käräjäoikeuspalveluiden kehittäminen näyttää tässäkin valtion palvelujen uudistuksessa merkitsevän palvelujen keskittämistä. Valtio ei ole toistaiseksi kyennyt antamaan omille toimielimilleen ja virastoilleen keskitettyä päätöstä siitä, että yhteispalvelupisteet tulee perustaa jokaiseen kuntaan ja kaupunkiin, jotta jossain määrin valtion hallinnon palvelut säilyisivät maaseudulla.

5.	Mitä käräjäoikeusuudistus merkitsee poliisin toimintojen keskittämisen ja kihlakuntauudistuksen kehittämisen yhteisvaikutuksena kansalaisten fyysiselle, henkiselle ja lailliselle turvallisuudelle? Tulevatko Suomen perustuslain suomat nämä valtion hallinnon peruspalvelut etääntymään kansalaisten ulottumattomiin alle 100.000 asukkaan yhteistöissä? Mielenkiintoista on se, että työryhmä pitää pienien sivukanslioiden tehokkaan johtamisen olevan ongelmallista. Oletettavaa on, henkilökunnaltaan ja asukaspohjaltaan suurten kanslioiden johtaminen tulee olemaan organisaation moniportaisuuden johdosta vieläkin ongelmallisempaa kuin pienissä sivukanslioissa. Esim. hätäkeskus —uudistuksella suuruudella ja keskittämisellä ei ole saavutettu niitä tuloksia, mitä haettiin.

6.	Vaarantuuko kansalaisten yhdenvertaisuus lainkäytössä ja soveltamisessa uudistuksen myötä? Vaarana on, että kansalaisten yhdenvertaisuus saattaa vaarantua käräjäoikeusvirastoja kehitettäessä ja tuomioistuinlaitosta.

Kunnanjohtajan esitys:
Rautalammin kunnanhallitus kiinnittää lausunnossaan huomiota edellä esitettyihin yksilön oikeusturvaa koskeviin asioihin käräjäoikeuksien ja tuomioistuinlaitoksen uudistuksessa.

Päätös:	Kunnanhallitus hyväksyi yksimielisesti ehdotuksen.

Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Lautakunta	Hallitus

Valtuusto

Otteen oikeaksi todistaa
Tarkastetusta ja %`/• l. 2 Uok nähtä''.. olleesta pöytäkirjasta annetun otteen oi:<;;-aksi todistaa:
Rautalammilla	t I . ~ 64 Pöytäkirjanpitäjbko"I

KUVAILULEHTI

OIKEUSMINiSTERIÖ

Julkaisun päivämäärä 29.10.2007

Tekijät (toimielimestä: toimielimen nimi,
puheenjohtaja, sihteeri)
Käräjäoikeusverkoston kehittämistyöryhmä
Puheenjohtaja Heikki Liljeroos
Sihteerit: Raimo Ahola
Maaria Rubanin	Julkaisun laji
Työryhmämietintö	
	Toimeksiantaja
Oikeusministeriö	
	Toimielimen asettamispäivä	
	16.2.2007	
Julkaisun nimi
Käräjäoikeusverkoston kehittäminen	
Julkaisun osat
Työryhmän mietintö
Ruotsinkielinen tiivistelmä	
Tiivistelmä
Työryhmän tuli toimeksiantonsa mukaan tehdä ehdotus uudeksi käräjäoikeusverkostoksi'siten, että kussakin
maakunnassa olisi 1-3 käräjäoikeutta, jolloin koko maassa olisi 25-30 käräjäoikeutta nykyisten 54 käräjäoikeuden
sijasta. Käräjäoikeuden tuomiopiirin asukasmäärän tuli olla vähintään 100 000 asukasta.
Työryhmä ehdottaa, että käräjäoikeuksia olisi tulevaisuudessa 25. Niistä 21:ssä olisi yli 100 000 asukasta. Tavoitetta
ei saavutettaisi Ahvenanmaan, Lapin, Kajaanin ja Porvoon käräjäoikeuksissa. Työryhmän tavoitteena oli myös, että
käräjäoikeuksissa olisi vähintään 10 tuomaria. Näiltä osin tavoite toteutuisi samalla tavalla kuin väestön osalta.
Kussakin maakunnassa olisi pääosin yksi käräjäoikeus. Poikkeuksina olisivat Lapin maakunta, jossa on kaksi
käräjäoikeutta ja Uusimaa, jossa on viisi käräjäoikeutta. Ylivieskan käräjäoikeus käsittäisi Keski-Pohjanmaan
maakunnan ja osia Pohjois-Pohjanmaan maakunnasta. Lisäksi Kymenlaakson maakuntaan kuuluva Pyhtään kunta
kuuluisi maakuntarajasta poiketen Porvoon käräjäoikeuden tuomiopiiriin, jonka muut kunnat kuuluvat Itä‑
Uudenmaan maakuntaan.
Ehdotettavista	käräjäoikeuksista	8	olisi	kaksikielisiä, joista	Vaasan	käräjäoikeus	olisi	enemmistökieleltään
ruotsinkielinen.	Yksikielisistä	käräjäoikeuksista	Ahvenanmaan	käräjäoikeus	olisi	ruotsinkielinen	ja	muut
suomenkielisiä. Ehdotuksella ei olisi vaikutusta saamenkielisten asemaan.
Työryhmä ehdottaa, että käräjäoikeuden toimipaikkoina olisivat 25 pääkansliaa, 5 sivukansliaa ja 30 istuntopaikkaa.
Useimpiin käräjäoikeuksiin tarvitaan ehdotuksen johdosta lisää toimitilaa, mistä syystä ehdotuksen toteuttaminen
kestäisi käytännössä useita vuosia. Siirtymävaiheen aikana useissa käräjäoikeuksissa lakkaava käräjäoikeus toimisi
väliaikaisena sivukansliansa. Käräjäoikeuksien uudet tuomiopiirit tulisi työryhmän käsityksen mukaan toteuttaa
samaan aikaan, kun kiinteistö- ja kirjaamisasiat siirretään käräjäoikeuksilta Maanmittauslaitokselle.
Tarvittavaksi henkilöstömääräksi arvioitiin yhteensä 1 767 henkilötyövuotta. Näistä 27 % olisi tuomareita, 7 %
nötaareita, 51% kansliahenkilöstöä ja 15 % haastemiehiä. Henkilöstön määrä vähenisi arvion mukaan yhteensä 94
henkilöllä. Vähennys tulee työryhmän näkemyksen mukaan toteuttaa luonnollisen poistuman kautta ilman
irtisanomisia.
Mietintöön sisältyy kaksi eriävää mielipidettä.	
Avainsanat: (asiasanat)
Käräjäoikeus, käräjäoikeusverkosto, käräjäoikeuksien toimipaikat, tuomiopiiri	
Muut tiedot (Oskari- ja HARE-numero, muu viitenumero)
OM 8/31/2007	
Sarjan nimi ja numero
Oikeusministeriön työryhmämietintöjä 2007:12	ISSN
1458-6452	ISBN
978-952-466-643-5 (nid.)
978-952-466-644-2 (PDF)	
Kokonaissivumäärä	Kieli
suomi	Hinta	Luottamuksellisuus
julkinen	
Jakaja
Edita Prima Oy	Kustantaja
Oikeusministeriö