ESPOON KÄRÄJÄOIKEUS		LAUSUNTO
Laamanni			8.2.2008
Vitikka 1, 02630 Espoo
Puh 01036 45010
Fax 01036 45157

Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

KÄRÄJÄOIKEUSVERKOSTON KEHITTÄMINEN
ESPOON KÄRÄJÄOIKEUDEN LAUSUNTO TYÖRYHMÄMIETINNÖSTÄ 2007:12

Yleistä	Työryhmän ehdotus nykyistä suurempien käräjäoikeusyksiköiden muodostamisesta on kannatettava. Työryhmän ehdotuksen lähtökohdat samoin uin työryhmän esittämät perustelut käräjäoikeuksien yksikkökoon suurentamiselle ovat hyväksyttävät. 

Käräjäoikeuksien tuomiopiirit

	Työryhmä ehdottaa muutoksia lähes kaikkien käräjäoikeuksien tuomiopiireihin. Ainoastaan Ahvenanmaan, Espoon, Helsingin ja Vantaan käräjäoikeuksien tuomiopiirien osalta ei ehdotuksen mukaan tulisi muutoksia.

	Espoon käräjäoikeudella ei oman tuomiopiirinsä osalta ole lausuttavaa, koska siihen ei ehdoteta muutoksia. Jos asian valmistelun myöhemmässä vaiheessa päädyttäisiin Espoon käräjäoikeuden osalta toisenlaiseen ratkaisuun, käräjäoikeus toivoo, että sille varataan vielä uudelleen tilaisuus tulla kuulluksi tältä osin. 

	Espoon käräjäoikeudella ei myöskään ole lausuttavaa työryhmän ehdottamien uusien käräjäoikeuksien piirirajojen yksityiskohdista. Käräjäoikeus kuitenkin toteaa, että työryhmän jäsenen käräjätuomari Jukka Jaakkolan eriävässä mielipiteessä on esitetty varteenotettavia näkökohtia sen puolesta, että käräjäoikeuksien toiminta tulisi pyrkiä keskittämään yhteen toimipaikkaan ja välttää ns. sivukanslioiden perustamista.

Henkilöstön määrä ja rakenne

	Käräjäoikeuden näkemys resurssitarpeen arvioinnin lähtökohdista	

	Resurssitarpeet on pyrittävä arvioimaan niin, että ne mahdollisimman hyvin vastaavat kunkin käräjäoikeuden todellista työmäärää. Tällöin ei voida ottaa arvioinnin perustaksi yksinomaan saapuvien asioiden määrää. Tärkeätä on, että nyt valmisteilla olevan merkittävän ja kauaskantoisen käräjäoikeusuudistuksen toteuttamisessa riittävästi selvitetään myös käräjäoikeuksiin saapuvien asioiden laatua ja laajuutta. Vain tällä tavalla on mahdollista arvioida todellista resurssitarvetta niin tuomareiden kuin muunkin henkilöstön osalta. Tältä osin resurssitarpeiden arviointia ja niiden selvittämistä ei voida jättää vuosittaisten tulosneuvottelujen varaan kunkin yksittäisen käräjäoikeuden ja oikeusministeriön välillä, vaan resurssitarpeet on avoimesti selvitettävä ja määriteltävä kehittämällä mittareita todellisen työmäärän arviointiin.

	Vahvennettujen kokoonpanojen käyttäminen  ja kouluttautuminen

	Työryhmän mietinnön sivulla 6 viitataan Matti Vanhasen II hallituksen ohjelmaan, johon on kirjattu tavoite lainkäytön painopisteen siirtämisestä käräjäoikeuksiin. Mietinnönkin mukaan tämän tavoitteen savuttamiseen voidaan vaikuttaa mm. käyttämällä nykyistä enemmän vahvennettuja kokoonpanoja. Työryhmän mietinnön valmistumisen jälkeen on mietintönsä luovuttanut käräjäoikeuksien kokoonpanosäännösten uudistamista käsitellyt työryhmä. Sen mietinnössä ehdotetaan mm. kolmen tuomarin kokoonpanon käyttöön ottamista rikosasioissa, joissa se asian laadun tai muun erityisen syyn vuoksi on perusteltua.

	Käräjäoikeusverkoston kehittämistä selvittäneen työryhmän mietinnön sivulla 34 todetaan, että tuomaritarpeen mitoituksessa ei ole otettu huomioon vahvennettujen tuomarikokoonpanojen käytön mahdollista laajentamista. Tämä pitäisi kuitenkin ottaa huomioon. Yksi tosiasiallinen syy siihen, että vahvennettuja kokoonpanoja laajoissa riita-asioissa sekä laajoissa ja vaikeissa rikosasioissa käytetään varsin vähän, ovat ainakin Espoon käräjäoikeudessa vähäiset resurssit suhteessa työmääriin. Tarve vahvennetun kokoonpanon käyttöön on usein ajankohtainen laajassa ja pitkäkestoisessa pääkäsittelyssä. Tällöin vahvennetun kokoonpanon vaikutus resursseihin on myös suuri ja kynnys tällaisen kokoonpanon käyttöön on korkeahko.

	Kaikissa hovioikeuspiireissä tehdään aktiivista työtä laatuhankkeiden parissa. Työhön osallistuvat käräjäoikeuksien tuomarit sekä hovioikeuksien jäsenet ja esittelijät. Tämä työ samoin kuin muu ammatillinen kouluttautuminen on tärkeätä tuomarien ammattitaidon säilyttämiseksi ja kehittämiseksi ja näin tuomioistuinten toiminnan laadun parantamiseksi. Myös tämän kouluttautumisen on katsottava kuuluvat tuomarin virkatehtäviin. Kouluttautumisen tarvetta korostaa entisestään se, että ehdotetulla uudistuksella pyritään luomaan nykyistä parempia edellytyksiä erikoistumiselle. Tämän tavoitteen toteutuminen edellyttää myös ammatilliseen koulutukseen osallistumista. 

	Työryhmän arviot tuomareiden työmääristä on viritetty niin korkeiksi, että niiden saavuttamiseksi tarpeellinen työmäärä ei enää juurikaan jätä aikaa ja mahdollisuuksia kouluttautumiseen. Ehdotetut rikos-ja riita-asioiden työmäärät ovat omiaan vähentämään koulutusmotivaatiota.

	Tuomaritarvetta arvioitaessa onkin välttämätöntä ottaa jo lähtökohtaisesti huomioon vahvennettujen kokoonpanojen käytön lisäämistarve sekä jatkuvan kouluttautumisen tarve.

	Työryhmän resurssitarpeen arvioinnin pohjaksi esittämät asiamäärät

	Tuomarit

	Työryhmä on esittänyt, että resurssitarpeen arvioinnin perusteena oleva yhden tuomarin ratkaisukapasiteetti henkilötyövuotta kohti kussakin asiaryhmässä olisi:

	270 rikosasiat ja muut rikosoikeudelliset asiat (sisältää käsittelyratkaisut)
	540 pakkokeinoasiat
	  60 laajat riita-asiat ja istunnossa summaariset. ja hakemusasiat
	130 erilliset turvaamistoimiasiat
	130 yrityssaneerausasiat ja konkurssiasiat
	250 velkajärjestelyasiat ja ulosottovalitukset

	Tämän johdosta Espoon käräjäoikeus toteaa seuraavaa.

	Edellä sanotun perusteella käräjäoikeus katsoo työryhmän esittämien asiamäärien olevan määriltään niin suuria, että niitä ei voida ottaa resurssitarpeen arvioinnin pohjaksi. Sekä riita- että rikosasioissa yksittäinen tuomari kyllä saattaa esitettyihin määriin päästä, jos jutut laadultaan ja laajuudeltaan ovat sellaisia, että mikään yksittäinen juttu ei vaadi erityisen suurta työpanosta. Keskimääräisiksi tavoitteiksi määrät ovat kuitenkin liian suuria. Ja erityisesti arvioitaessa resurssien tarvetta pitkäjänteisesti ei tällaisia määriä voida ottaa arvioinnin pohjaksi. Tällöin jäävät nimittäin kokonaan huomiotta edellä mainitut näkökohdat, jotka liittyvät vahvennettujen kokoonpanojen käyttöön ja koulutuksen vaatimaan aikaan. Vajailla resursseilla toimiminen johtaa väsymiseen ja työtehon alenemiseen.

	Espoon käräjäoikeus katsoo, että rikosasioissa oikea saapuvien asioiden määrä resurssitarpeita arvioitaessa olisi 180 asiaa. Tämä määrä tarkoittaa yhden tuomarin keskimäärin ratkaisemaa asiamäärää vuodessa. 

	Laajojen riita-asioiden osalta Espoon käräjäoikeus katsoo, että laskentaperusteena käytettävän asiamäärän tulisi olla 40-50 edellyttäen, että laskennassa huomioidaan työryhmän esittämin tavoin kaikki saapuneet L-asiat riippumatta siitä, missä käsittelyn vaiheessa ne ratkaistaan sekä suullisessa käsittelyssä (valmistelu tai pääkäsittely) päättyneet summaariset (S ja E) asiat sekä hakemusasiat (H ja HP). Työryhmän esittämä asiamäärä käytännössä estäisi vahvennettujen kokoonpanojen käytön lisäämisen ja vähentää mahdollisuuksia ja motivaatiota koulutukseen osallistumiseen, kuten edellä on todettu. Erityisesti Espoon käräjäoikeuden osalta on todettava, että saapuvien riita-asioiden määrä on ollut pitkään korkea. Jutuista merkittävä osa on asuntokauppaan ja rakentamiseen liittyviä mm. rakennusten laatuvirheitä koskevia monesti laajaa käsittelyä vaativia asioita.

	Turvaamistoimiasioiden osalta käräjäoikeudella ei ole huomauttamista.
	
	Yrityssaneerausasioita ja konkurssiasioita ei voi yhdistää työryhmän esittämällä tavalla. Yrityssaneerausasiat tulee resurssitarvetta arvioitaessa ottaa huomioon laajan riita-asian veroisina. 

	Velkajärjestelyasioiden ja ulosottovalitusten osalta työmäärä on myös arvioitava erikseen. Velkajärjestelyasioiden osalta oikea luku lienee 170-200 ja ulosottovalitusten osalta 100-150.

	Espoon käräjäoikeuden resurssitarve tuomarien osalta

	Espoon käräjäoikeuteen saapui vuonna 2006 rikosasioita ja muita rikosoikeudellisia asioita (pl. pakkokeinoasiat ja sakonmuunnot) yhteensä 2144 vaikka työryhmä on käyttänyt lukua 1937. Kun luvusta vähennetään notaarien osuus (20 %), jää tuomarien ratkaistavaksi noin 1700 asiaa, joka merkitsee käräjäoikeuden oman arvion mukaan 9,5 tuomarin työmäärää.
	
	Laajoja riita-asioita saapui vuonna 2006  442 kappaletta. Summaarisia asioita ratkaistiin istuntokäsittelyssä 45 kappaletta ja hakemusasioita (menettelytavat H ja HP) 118 kappaletta. Näiden asioiden yhteismäärä oli 605 kappaletta, vastaten 10 tuomarin työmäärää.

	Velkajärjestelyjä saapui 179 kappaletta ja ulosottovalituksia 85 kappaletta. Nämä yhdessä vastaavat noin 1,7 tuomarin työmäärää kun mukaan lasketaan käräjäoikeuteen saapuneet noin 20 turvaamistoimiasiaa.

	Konkurssi- ja yrityssaneerausasioiden osalta työmäärä vastaa  noin 2 tuomarin työmäärää. Vuonna 2006 yrityssaneerauksia saapui 20 kappaletta, mutta tämän asiaryhmän osalta on otettava huomioon tuomiopiirirajojen vuonna 2007 aikana tapahtunut muutos, minkä johdosta näiden asioiden määrän voi Espoon käräjäoikeudessa arvioida suurinpiirtein kaksinkertaistuvan.

	Edellä olevan perusteella laskennallinen tuomaritarve laamannin lisäksi on vähintään 23.

	Notaarit

	Auskultointijärjestelmän uudistamista on asetettu selvittämään erillinen työryhmä. Laskennallisilla perusteilla notaareiden määrään ei tulisi tässä vaiheessa puuttua, vaan tulisi odottaa em. työryhmän ehdotuksia.

	Kansliahenkilöstö

	Käräjäoikeuden kansliahenkilöstön vastuulla on mittava määrä erilaisia atk-ohjelmasovelluksiin liittyviä tehtäviä, kuten sovellusyhdyshenkilön tehtävät, tietoturvavastaavan tehtävät, atk-yhdyshenkilön tehtävät, notaareiden ja muun uuden henkilöstön koulutus ohjelmien käyttöön. Lisäksi kussakin tehtävässä on oltava varamies. Vaikka näitä tehtäviä suoritetaan oman päätehtävän ohella, olisi nämä tehtävät otettava resurssilaskennassa selvästi omana resursseihin vaikuttavana tekijänä huomioon. Käräjäoikeuden käsityksen mukaan ne eivät tule otetuksi huomioon hallintoon laskettavassa 12 %:n osuudessa. Tässä mainitut tehtävät työllistävät kansliahenkilöstöä jatkuvasti ja käytäntö on osoittanut, että näihin tehtäviin liittyen kouluttautumisen tarve on pysyvä ilmiö. Lisäksi on otettava huomioon, että osa kansliahenkilöstöön kuuluvista toimii lähiesimiehinä. Tämän tehtävän hoitamiselle on varattava riittävästi aikaa eikä tämäkään tehtävä tule otetuksi huomioon em. 12 %:ssa. Espoon käräjäoikeuden kokoisessa tuomioistuimessa tulisi tältä osin resurssitarpeeksi laskea 2-3 htv.

	Työryhmän arvioiman ratkaisukapasiteetin osalta on tehtävä sama yleishavainto kuin tuomareiden osalta. Laskentaperusteet johtavat kireään työtilanteeseen. Edellä mainittuja muita työtehtäviä ei ole otettu huomioon. Summaaristen asioiden osalta laskentaperusteeksi tulisi asettaa 1500-1600 asiaa, ellei sähköisten asioiden osuus vielä nykyiseen verrattuna merkittävästi lisäänny. Esim. Espoon käräjäoikeudessa summaarista asioista merkittävän osan muodostavat huoneenvuokrasuhteesta johtuvat asiat, jotka tulevat vireille lähes yksinomaan S-asioina. Hakemusasioiden osalta ehdotettua oikeampi laskentaperuste olisi 1000-1100 asiaa/htv.

	Summaaristen asioiden osalta on otettava huomioon myös niiden määrä huomattava kasvu vuoden 2006 lukuihin verrattuna.

	Hallintoon tarvittava 12 %:n henkilöstömäärä on laskettava käräjäoikeuden koko henkilöstömäärästä.
	
	Espoon käräjäoikeuden kansliahenkilöstön määrä

	Käräjäoikeuteen saapui vuonna 2006 summaarisia asioita 6210 kappaletta, vaikka mietinnön liitteessä on tältä osin luku 5880. Henkilöstötarve tältä osin on 4

	Hakemusasioita saapui 1620, joten henkilöstötarve on 1,5.

	Käräjäsihteereiden osalta henkilöstömäärä on viime kädessä riippuvainen tuomarimäärästä.

	Käräjäoikeuden nykyisen tilanteen perusteella työryhmän laskentaperusteita käyttäen käräjäsihteereitä tarvitaan rikosasioissa 14 sekä riita- ja hakemusasioissa 9. Tuomarimäärän lisääntyessä, lisääntyy vastaavasti käräjäsihteereiden tarve.

	Hallintoon 12 %  runsaasta 70 henkilöstä = n. 9 henkilöä.

	Laskennallinen henkilöstötarve on siten vuoden 2006 asiamäärillä sekä lainkäyttöhenkilökunnan määrällä noin 38 henkilöä lisättynä vielä sovellusyhdyshenkilön ja muiden atk-tehtävien ja koulutustehtävien perusteella 2 henkilöllä. Tässä määrässä ei ole otettu huomioon kirjaamisasioita käsittelevää kansliahenkilöstöä. 

	Haastemiehet

	Haastemiesten määriin työryhmä ei ole ehdottanut muutoksia. Tiedoksiantotehtävien määrä on viime vuosien aikana kasvanut. Tämän seurauksena resurssit haastemiesten osalta ovat Espoon käräjäoikeudessa niin niukat, että haastemiesten virkoja tulisi lisätä, elleivät tiedoksiantojen määrät selvästi vähene nykyisestä. Tällaista tilannetta ei ole näköpiirissä, ellei esim. summaaristen asioiden tiedoksiantoa koskevia säännöksiä muuteta.

Kielellisten oikeuksien toteutuminen

	Työryhmä ehdottaa muun ohessa, että tuomareiden nimittämisestä annettua lakia muutettaisiin siten, että valtioneuvosto voisi antaa asetuksen erityisen kielitaitoa koskevien kelpoisuusvaatimusten säätämiseksi tiettyjen käräjäoikeuksien tuomarien virkoihin. Näitä virkoja olisi Espoossa, Helsingissä ja Vantaalla. Edellytyksenä olisi erinomainen ruotsin kielen suullinen ja kirjallinen taito sekä hyvä suomen kielen suullinen ja kirjallinen taito.

	Espoon käräjäoikeus on kaksikielinen tuomioistuin. Käräjäoikeuden tuomareista on jo pitkään vähintään kahdella ollut ehdotetun kelpoisuusvaatimuksen mukainen kielitaito. Käräjäoikeuden nykyistä tilannetta työryhmän ehdotus ei siten ainakaan välittömästi parantaisi.

	Riittävän kielitaidon turvaaminen myös tulevaisuudessa on kuitenkin välttämätöntä. Tämä vuoksi työryhmän ehdotus on sinänsä perusteltu. Työryhmä ei ole mietinnössään käsitellyt sitä vaihtoehtoa, että varattaisiin riittävät määrärahat, joilla mahdollistettaisiin jatkuva ruotsin kielen koulutus. Kaikilla kaksikielisten tuomioistuinten tuomareilla on oltava vähintään tuomareiden nimittämisestä annetun lain 12 §:n 1 momentin 2 kohdassa säädetty kielitaito. Yksi vaihtoehto kielellisten oikeuksin turvaamisen toteutumiseksi voisi olla se, että tuomareiden kielitaidon kehittämiseksi järjestettäisiin hyvin suunniteltu ja pitkäjänteinen koulutusohjelma, johon sitoutumista sopivalla tavalla kannustettaisiin.

	Laamanni	Olli Saunanoja