KESKI-SUOMEN SYYTTÄJÄNVIRASTO		Oikeusministeriö	
Johtava kihlakunnansyyttäjä Martti Porvali		Oikeushallinto-osasto
Vapaudenkatu 54, 40100  JYVÄSKYLÄ			PL 25
p. 010 36 26 701				00023  VALTIONEUVOSTO
					
Jyväskylässä  tammikuun 23. päivänä 2008

Viite:	lausuntopyyntönne 23.11.2007
	OM 8/31/2007	

Asia:	käräjäoikeusverkoston kehittäminen
	(työryhmämietintö 2007:12)

1. Käräjäoikeusverkon kehittämisestä

Syyttäjälaitoksen rakenneuudistuksessa 1.4.2007 muodostettiin maahan 15 syyttäjänvirastoa, jotka käsittävät Helsinkiä lukuunottamatta yhden taikka useamman maakunnan taikka maakunnan osan (Itä- ja Länsi Uusimaa).   Syyttäjänvirastojen tehokkaan ja tarkoituksenmukaisen toiminnan kannalta on tärkeää, että tuomioistuinten tuomiopiirirajat ovat syyttäjänvirastojen rajojen kanssa yhteneväiset.   Poikkeuksista seuraa monenlaista hankaluutta.  Ideaali tilanne olisi, että tuomioistuimen tuomiopiiri ja syyttäjänviraston toimialue olisivat samat siten, että yhden syyttäjäviraston alueella olisi yksi käräjäoikeus.

2. Keski-Suomen maakuntaa koskeva esitys

Työryhmä esittää, että Keski-Suomen maakunnan alueelle muodostetaisiin yksi käräjäoikeus.  Nykyisistä Jyväskylän, Jämsän ja Äänekosken käräjäoikeuksista muodostettaisiin Jyväskylän käräjäoikeus.  Lisäksi nykyisin Pieksämäen käräjäoikeuden tuomipiiriin kuuluva Hankasalmen kunta liitettäisiin Jyväskylän käräjäoikeuden tuomipiiriin.   Tämän jälkeen Keski-Suomen syyttäjänviraston toimialue ja Jyväskylän käräjäoikeuden tuomiopiiri olisivat edellä esittämäni tavoitteen mukaisesti yhtenevät.  Esitys on tältä osin siis selvästi kannatettava.

3. Käräjäoikeuden istuntopaikoista

Keski-Suomen syyttäjänvirastolla on palvelutoimisto sekä Jämsässä että Äänekoskella.  Työryhmän esityksen mukaan edellä mainituille paikkakunnille jäisi Jyväskylän käräjäoikeudelle vielä istuntopaikat.   Tilojen ja asioiden joustan hoitamisen kannalta esitys on järkevä ja kannatettava.

4. Sotilasoikeudenkäyntipaikoista

Jyväskylän käräjäoikeus pysytettänee sellaisena käräjäoikeutena, jossa käsitellään myös sotilasoikeudenkäyntiasioita.  Jyväskylän käräjäoikeuden osalta sotilasoikeudenkäyntilakia taikka lakia sotilasoikeudenkäyntiasioita käsittelevistä yleisistä alioikeuksista ei tarvitsisi muuttaa.  Käräjäoikeuden asiaksi jäisi päättää siitä, missä istuntopaikassa sotilasoikeudenkäyntiasia kulloinkin käsiteltäisiin.  Käräjäoikeuden tuomiopiirin laajentaminen saattaisi joissakin tapauksissa antaa joustavuutta sotilasrikosasian käsittelypaikan valitsemiselle.

Sotilasoikeudenkäyntilain 5 §:n 1 momentin mukaan sotilasoikeudenkäyntiasia käsitellään  joukko-osaston sijoituspaikkakuntaa lähinnä olevassa sotilasoikeudenkäyntiasioita käsittelemään määrätyssä yleisessä alioikeudessa.   Säännöstä pitäisi mielestäni muuttaa mm. niin, että asia pitäisi voida käsitellä myös siinä alioikeudessa, jonka tuomipiirissä joukko-osasto sijaitsee.   Laki antaa mahdollisuuden valita myös tarkoituksenmukaisimman oikeuskäsittelypaikan.   Käräjäoikeuksien ja syyttäjien asiantuntemuksen kasvattamiseksi saattaisi olla tarkoituksenmukaista vähentää sotilasrikos- oikeudenkäyntipaikkoja edelleen.  Se kuitenkin saattaa pidentää asioiden esilletuloaikoja.  

Vähimmäisvaatimuksena pidän sitä, että kunkin syyttäjänviraston alueella Ahvenanmaata lukuunottamatta on vähintään yksi käräjäoikeus, jotka käsittelevät sotilasoikeudenkäyntiasioita.  Silloin asialle löytyy omasta virastosta syyttäjä ja asian käsittelylle saadaan asiantuntemusta sotilasrikosasioiden hoitamiseen perehtyneeltä syyttäjältä ja tuomarilta.

5. Käräjäoikeuksien nimistä

Työryhmä oli harkinnut käräjäoikeuksien nimeämistä maakuntien mukaan, mutta päätynyt "selvyyden vuoksi" käyttämään käräjäoikeuksien sijaintipaikkakuntien taikka muuten vakiintuneita nimiä.   Työryhmän kanta on johtanut sekanimityksiin eikä  selvyys ole mielestäni parantunut.   Tämän vuoksi esitän, että selvyyden vuoksi nimeäminen pitäisi tehdä sen mukaan, mikä parhaiten kuvaa käräjäoikeuden tuomiopiiriä.   Helsingin ja Vantaan käräjäoikeuksien tuomiopiirit käsittävät yhden ainoan kunnan.  Silloin kunnan nimi on käräjäoikeudenkin luonteva nimi.   Espoo ympäröi kokonaan Kauniaista.  Tässäkään ei muodostu minkäänlaista ongelmaa nimetä käräjäoikeus Espoon mukaan.  Muiden käräjäoikeuksien kohdalta mielestäni olisi syytä käyttää sellaista nimeä, joka antaa kuvan käräjäoikeuden tuomiopiiristä ja siitä, miten se suhtautuu muihin "samalla alalla" toimiviin valtion viranomaisten nimiin, kuten esim. syyttäjänvirastoihin ja tuleviin poliisilaitoksiin.  Jotenkin tähän tapaan:

Ahvenanmaan käräjäoikeus	Ahvenanmaan maakunnan syyttäjänvirasto

Varsinais-Suomen käräjäoikeus	Varsinais-Suomen syyttäjänvirasto

Satakunnan käräjäoikeus	Satakunnan syyttäjänvirasto

Etelä-Hämeen käräjäoikeus	Etelä-Hämeen syyttäjänvirasto

Keski-Suomen käräjäoikeus	Keski-Suomen syyttäjänvirasto

Kanta-Hämeen käräjäoikeus (Hml)	Etelä-Hämeen syyttäjänvirasto
Etelä-Hämeen käräjäoikeus (Tsl)	

Päijät-Hämeen käräjäoikeus (Lahti)	Päijät-Hämeen syyttäjänvirasto

Kymen käräjäoikeus		Kaakkois-Suomen syyttäjänvirasto
Etelä-Karjalan käräjäoikeus

Etelä-Pohjanmaan, Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan, Oulun, Kainuun, Etelä-Lapin		
jne.

Koska käräjäoikeuksia on kuitenkin huomattavasti enemmän kuin syyttäjänvirastoja ja näiden toimialueet eivät ole yhteneväiset, ei täydellisyyteen tässäkään asiassa päästä.  Käräjäoikeuksien tuomiopiirit eivät kaikilta osin vastaa maakuntarajoja.    Esittämäni nimet kuvaisivat kuitenkin paremmin käräjäoikeuksien tuomiopiirejä ja olisivat ainakin jollakin tavoin samankaltaisia esim. syyttäjänvirastojen ja monen muun "maakunnallisen" viranomaisen nimien kanssa.

6. Vaikutukset sidosryhmäyhteistyöhön

Käräjäoikeusverkoston kehittämistä pohtineen työryhmän tekemät ehdotukset ovat oikeansuuntaisia. Toteutuessaan ehdotukset selkeyttävät valtionhallinnon organisaatioita ainakin rikosasioiden käsittelyn osalta.  Syyttäjälaitoksen jaotuksen kanssa mahdollisimman samanlainen tuomioistuinlaitos yksinkertaistaa ja helpottaa keskinäisiä työjärjestelyjä.   Sidosryhmäyhteistyötä tekevien yksiköiden vähentyessä yhteistyön voi ainakin olettaa tiivistyvän ja monipuolistuvan.

7. Muut käräjäoikeuksiin ja yhteiskuntaan kohdistuvat vaikutukset

Olenkaan tarkemmin tässä yhteydessä perustelematta ehdotusten toteuttamisella on käräjäoikeuksien toimintaan seuraavia vaikutuksia:

a) Syyteasioiden käsittelyajat ainakin jossakin määrin pidentyvät.  Organisaation koon kasvaessa siihen oleellisesti liittyvät kitkatekijät kasvat ja se johtaa käsittelyaikojen pidentymiseen.  Asiakirjojen lähettäminen paikkakunnalta toiselle hidastaa jo luonnostaan toimintaa.  Suurien asiamäärien hallitseminen:  juttujen jakaminen oikeudenmukaisesti syyttäjille ja tuomareille on hitaampaa ja vaikeampaa.  Ainakin alkuun jo pelkästään istuntopaikkojen (-salien) puute uusien käräjäoikeuksien päätoimipaikoissa hidastaa juttujen esilletuloa.  Vaikka istuntopaikkoja jää vielä "maakuntiin", monet asiat keskittyvät päätoimipaikkoihin, esim. pakkokeino-oikeudenkäynnit.  Tämä johtuu poliisin tutkinnan keskittämissuunnitelmista, poliisivankiloiden sijainnista jne.  Jos pääkäsittelyyn pitää saada kaikki kerralla paikalle, pitkät matkat vaikeuttavat pääkäsittelyn varmistamista.

b) Tuottavuusohjelman mukaisia henkilöstösäästöjä ei pelkästään käräjäoikeuksien vähentämisellä saavuteta.    Käyttöönotetut rikosprosessiuudistukset (kirjallinen menettely, poissaolokäsittelyt, sovittelumenettely jne.) eivät vähennä käräjäoikeuksien työmäärää, ellei oteta käyttöön uusia kevennettyjä ja nopeampia rikosprosesseja.  Esimerkiksi uusi rangaistusmääräys- ja rikesakkotyöryhmän mietinnön esitykset tuovat syyttäjien käsityksen mukaan runsaasti uusia pieniä juttuja käräjäoikeuksiin.

c)  Toimitilojen puute pakottaa pitkiin siirtymäaikoihin.  Harvalla uuden käräjäoikeuden päätoimipaikalla on saatavissa käyttöön henkilökunnalle työskentelytiloja nykyisten toimitilojen yhteyteen.  Tyhjää konttoritilaa ehkä löytyykin, mutta käräjäsaleiksi sopivista tiloista viimeistään tulee puute.  Työryhmä on arvioinut hyvin optimistisesti uusien toimitilojen rakentamis- ja ylläpitokustannukset, kun ajatellaan, mitä tilat maksavat nykyisillä paikoilla ja mitä uudet taikka edes vastaavat vanhat tilat maksavat uusien käräjäoikeuksien pääpaikkakunnilla.

d)  Käräjäoikeuksien, syyttäjän ja poliisien keskittäminen maakunta- taikka muihin keskuksiin, pakottaa oikeusaputoimen tekemään ainakin jossakin määrin samalla tavalla.  On aivan ilmeistä, että asianajatkin hakeutuvat edellä mainittuihin keskuksiin. Oikeusaputoimi on uuden haasteen edessä, kun se yrittää paikata lakimiespalveluihin nimimiesjärjestelmän lakkauttamisen sekä asianajajien pakenemisen aiheuttaman aukon tämän laatuisissa palveluissa.

8.  Yhteenveto

Edellä esittämistäni kriittisistä huomautuksista työryhmän ehdotuksia kohtaan, katson, että mm. tuomareiden erikoistumisen ja tasaisemman työn jakautumisen vuoksi ehdotukset ovat kannatettavia. 

Martti Porvali
johtava kihlakunnansyyttäjä