pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21594);(21600,21594);(21600,10047);(20736,10047);(20736,0);(0,0);fBehindDocument0
29.1.2008

Oikeusmin',steriö

1, 1008,

L ~
, a
~1,~,~o0 ~

KOTKAN KÄRÄJÄOIKEUS Karhulantie 38
48600 KOTKA
Puhelin 010 36 45700 Telefax 010 36 45799

Oikeusministeriö

PL 25

00023 VALTIONEUVOSTO
LAUSUNTO KÄRÄJÄOIKEUSVERKOSTON KEHITTÄMISESTÄ

Kotkan käräjäoikeus tulee säilyttää itsenäisenä käräjäoikeutena.

Käsityksemme perustuu samoihin seikkoihin, joilla työryhmä on perustellut pysyvän sivukanslian perustamista. Etäisyys Kouvolaan on noin 56 kilo-metriä. Kotkan seutu muodostaa talousalueen ja itärajanliikenne tuottaa juttuja käräjäoikeuden käsiteltäväksi. Ottaen huomioon myös saapuvien asioiden määrä työryhmä on katsonut, että Kotkassa tulisi säilyttää Kouvolan käräjäoikeuden sivukanslia.

Työryhmän tehtävänä oli laatia ehdotus käräjäoikeusverkoston kehittämiseksi maakuntapohjaiseksi siten, että käräjäoikeuden väestön vähimmäismäärä olisi noin 100.000 asukasta.

Maakuntarajoista ei kuitenkaan ole pidetty kiinni oikeushallinnon muissa jo toteutuneissa uudistuksissa eikä käräjäoikeusverkoston kehittämistäkään pohtinut työryhmä ole kaikkialla pitänyt kiinni maakuntarajoista. Maakuntarajaa ei ole huomioitu myöskään Kymenlaakson maakunnassa. Kymen-laaksoon ja Kotkan työssäkäyntialueeseen selvästi kuuluva naapurikunta Pyhtää kuuluisi ehdotuksen mukaan Porvoon käräjäoikeuteen.

Vähintään 100.000 asukkaan käräjäoikeuspiirin tavoitteesta ei myöskään ole pidetty kiinni kaikkien käräjäoikeuksien kohdalla. Ei edes tiheästi asu-tun pääkaupunkiseudun tuntumassa. Siitä ei ole edes tarkoituksenmukaista pitää kiinni. Tuomioistuin pitäisi olla rakenteeltaan sen laatuinen, että se kestää väestön määrän vaihtelut pitkälle tulevaisuuteen. Kuntakenttä on voimakkaassa muutoksessa. Väkiluvun ja kuntarajojen muutoksiin on oltava varaa. Etelä-Kymenlaakso sijaitsee Helsingin ja Pietarin välissä. Meri ja Venäjän raja rajaavat aluettamme ja tuovat huomattavan määrän juttuja käräjäoikeuden käsiteltäväksi. Kotkan käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluu valtakunnan ehdottomasti tärkein ja vilkkain rajanylityspaikka Vaalimaa ja suuret satamat Kotkassa ja Haminassa. Viime vuonna Vaalimaalla kirjattiin yli 2,7 miljoonaa matkailijaa, kun toiseksi vilkkaimmalla rajanylityspaikalla Nuijamaalla kirjattiin 1,6 miljoonaa matkailijaa. Transito- ja muu liikenne kasvaa koko ajan. Suurin osa kasvusta kohdistuu Vaalimaalle.

Rekkajonot ovat kaikille uutisista tuttu ilmiö, mutta muualla Suomessa asu-vat eivät näytä ymmärtävän, mitä se käytännössä merkitsee. Vaikka tuomiopiirin väestöpohja ei täytä aivan 100.000 asukasta, Kotkan käräjäoikeuden alueella liikkuu matkustajia ja muita ohikulkijoita, potentiaalisia käräjäoikeuden asiakkaita, vakituisiin asukkaisiin verrattuna moninkertainen määrä.

Rajajutut työllistävät käräjäoikeutta sitä kautta, että vakavimmissa tapauksissa joudutaan käyttämään runsaasti pakkokeinoja, mikä näkyy myös tilastoissa. Lievemmissä rikoksissa tekijät haastetaan suoraan istuntoihin. Kirjallista rikosprosessia ei ole pidetty sopivana ns. rajajuttujen käsittelyyn. Näissä jutuissa tarvitaan tulkkeja ja suullisia käsittelyjä. Rajan läheisyyden takia alueella toimii myös paljon venäläisiä yrittäjiä. Kuljetustoiminta tuottaa riitoja, joilla on usein kansainvälisiä kytkentöjä, sekä takavarikoita, jotka eivät aina ole helppoja.

Pietari on varsin lähellä Kotkaa, minkä takia uskomme tämän alueen mieluummin kasvavan kuin supistuvan myös tulevaisuudessa. Kotkan käräjäoikeus tuntee olevansa "etulinjassa". Alue tarvitsee oman käräjäoikeuden.

Käräjäoikeusverkoston kehittämisessä on otettava huomioon ennen kaikkea toiminnalliset näkökohdat. Vuonna 2007 Kotkan käräjäoikeuteen saapui 1181 rikosasiaa. Rikosasioita ratkaistiin 1075. Siten Kotkan käräjäoikeus on 14. suurin käräjäoikeus koko valtakunnassa pelkästään rikosasioilla mitattuna. Rajajuttujen suuren määrän takia pakkokeinoasioita on suhteellisesti vielä enemmän. Sekä rikos- että pakkokeinoasioita saapuu ja ratkaistaan Kotkassa myös enemmän kuin Kouvolassa. Rikosjutut ja niiden ympärille kuuluva toiminta, kuten poliisitutkinta, vankikuljetukset, syyttäjän toiminta, oikeusavun tarve jne, vaatii erityisesti lähipalveluita. Kotkan rikosjutuista noin 15 prosentissa on osallisena venäläisiä. Näiden lisäksi raja ja Karhulan vastaanottokeskus tuovat myös muita kansallisuuksia käräjille.

Olemme keränneet jo elokuussa oikeusministeriöön toimitettua lausuntoa varten tietoja heinäkuun ajan asiakaskäynneistä sekä laskeneet alkuvuonna 2007 toteutuneet istunnot.

Asiakaskäyntejä kirjattiin heinäkuussa 2007 seuraavasti:
- kiinteistökanslia	209
- hakemuskanslia	95
- yleiskanslia	276
- haastemiehet	n.120
- käräjäpuoli	70	770 asiakaskäyntiä kuukaudessa
Istuntoja oli alkuvuonna 323, joten koko vuonna 2007 istuntoja on ollut arviolta noin 650. Kun notaareiden osuus otetaan pois, tuomareilla on ollut istuntoja kullakin 80 - 90. Asianosaiset tulevat arviolta 80 prosenttisesti Kotkasta. Selvityksemme osoittaa lähipalveluiden suuren tarpeen. Vaikka sähköistä palvelua kehitettäisiin, henkilökohtaisen palvelun tarve ei lopu koskaan.

Kotkan käräjäoikeuteen saapuvat asiamäärät edellyttävät täyden palvelun sivukansliaa. Herää kysymys, mitä lisäarvoa tuo itsenäisen

käräjäoikeuden muuttaminen sivukansliaksi? Sivukansliat eivät ole toimineet tyydyttävästi tähänkään asti. Etäjohtamisesta tulee kärsimään avoimuus ja vuorovaikutus. Henkilökunnan yhteisten tilaisuuksien järjestäminen vaikeutuu. Henkilökunnan luottamus tiedonkulkuun ja -saantiin heikkenee. Myös luottamus oikeudenmukaiseen kohteluun ja töiden tasapuoliseen jakoon horjuu. Kaikki tämä syö voimavaroja ja on pois varsinaisten tehtävien suorittamisesta. Kotkan ja Kouvolan yhdistäminen merkitsisi sivukansliasta huolimatta tarvetta matkustaa enemmän. Julkiset kulkuyhteydet esimerkiksi Haminasta Kouvolaan ovat olemattomat. Kotkan käräjäoikeuden historiasta johtuen henkilökunnastamme osa asuu Haminassa.

Edut, joita uudistuksella tavoitellaan, eivät toteudu pelkästään piirirajojen muutoksilla ja yksikkökoon kasvattamisella. Joka tapauksessa tavoiteltavista eduista pitäisi pystyä vähentään yksikkökoon suurentamisesta vääjäämättä seuraavat haitat. Tavoiteltu hyöty voidaan saavuttaa pelkästään muilla muutoksilla.

Jos kuitenkin Kotkan ja Kouvolan käräjäoikeus yhdistetään, vaikka perusteita yhdistämiselle ei ole, yhteinen käräjäoikeus tulisi nimetä Kymenlaakson käräjäoikeudeksi. Työryhmämietinnön mukaan syyttäjänviraston päätoimipaikat sijaitsevat samoilla paikkakunnilla ehdotettujen käräjäoikeuksien pääkanslioiden kanssa. Syyttäjänviraston päätoimipaikalla ei ole käräjäoikeuden toiminnan kannalta mitään merkitystä. Suurempi merkitys toiminnan kannalta on poliisin päätoimipaikalla. Kymenlaakson kihlakunnan poliisilaitoksen pääpaikka on 1.1.2009 alkaen Kotka. Kotkassa tulee säilymään joka tapauksessa myös Kaakkois-Suomen syyttäjänviraston palvelu-toimisto. Perusteen keinotekoisuuden ymmärtää, jos tarkastelee Itä-Suomen syyttäjänvirastoa, jonka päätoimipaikka on Mikkelissä, vaikka alueeseen kuuluu myös muita suurempia kaupunkeja kuten Kuopio ja Joensuu. Kouvola ei ole siten itseoikeutettu pääkansliapaikkakunta.

Lausuntoa on käsitelty henkilöstöpalaverissa. Laamanni Hilpi Ketola