NURMEKSEN KAUPUNKI	OTE PÖYTÄKIRJASTA
Kaupunginhallitus	§ 22	21.01.2008	aS)	3 ( of &
LAUSUNTO KÄRÄJÄOIKEUSVERKOSTON MUUTOSTA KOSKEVASTA TYÖRYHMÄMIETINNÖSTÄ

482/02/021/2007
KHAL § 22 Kaupunginsihteeri:

Oikeusministeriön asettama työryhmä on 15.10.2007 luovuttanut oikeusministeriölle mietintönsä käräjäoikeusverkoston kehittämisestä. Oikeusministeriö pyytää 23.11.2007 mietinnöstä kuntien lausuntoa 31.1.2008 mennessä.

Työryhmän tuli toimeksiantonsa mukaisesti tehdä ehdotus käräjäoikeuksien tuomiopiireiksi siten, että käräjäoikeuden väestöpohja on vähintään 100.000 asukasta ja että maakunnassa on 1-3 käräjäoikeutta. Käräjäoikeuksien määrän tulisi olla 25-30. Lisäksi työryhmän tuli tehdä ehdotus käräjäoikeuksien toimipaikoiksi.

Tausta

Käräjäoikeusmuutoksen taustaksi on työryhmän mietinnössä esitetty mm. seuraavaa:

" Suurempien käräjäoikeuksien muodostaminen on nähty edellytyksenä yhä useampien oikeuslaitosta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Käräjäoikeuksien yksikkökoon suurentamiselle on eri yhteyksissä esitetty useita syitä. Näistä tärkeimmät ovat suurempien käräjäoikeuksien paremmat mandollisuudet osaamisen ja ammatti-taidon kehittämiseen, käräjäoikeuden kilpailukyvyn parantamiseen, tehtävien tasaisempaan jakautumiseen, lainkäytön painopisteen siirtämiseen käräjäoikeuteen ja tuottavuusohjelman toteuttamiseen.

Toisaalta käräjäoikeuden fyysinen sijainti ei ole enää merkittävä palvelun saatavuuden kannalta. Henkilökohtaisen asioinnin tarvetta vähentää erityisesti kiinteistö- ja kirjaamisasioiden siirtyminen Maanmittauslaitokselle, koska se on käräjäoikeuksien suurin asia-ryhmä ja koska niiden edellyttämä neuvonta on käytännössä aiheuttanut eniten asiakaskäyntejä käräjäoikeuksissa. Muutoksen jälkeen henkilökohtaista asiointia käräjäoikeudessa edellyttävät käytännössä ainoastaan istuntoasiat, joita riita-asioista on vain 4 %. Myös rikosasioiden istunto-käsittelyt ovat vähentyneet huomattavasti, kun rikosasioiden kirjallinen käsittely tuli eräissä asioissa mandolliseksi 1.10.2006 lukien."

Työryhmän ehdotus

Työryhmä ehdottaa, että tulevaisuudessa olisi 25 käräjäoikeutta. Tuomiopiireistä 21:ssä olisi yli 100.000 asukasta ja yli 10 tuomaria.

NURMEKSEN KAUPUNKI	OTE PÖYTÄKIRJASTA

Kaupunginhallitus	§ 22	21.01.2008
Ehdotettavat uudet käräjäoikeuksien tuomiopiirit esitetään perustettaviksi samanaikaisesti kiinteistöjä koskevien kirjaamisasioiden siirron kanssa vuoden 2010 alusta.

Työryhmä ehdottaa, että käräjäoikeuden toimipaikkoina olisivat 25 pääkansliaa, 5 sivukansliaa ja 30 istuntopaikkaa. Ne ehdotetut toimi-paikkojen muutokset, jotka eivät edellytä toimitilajärjestelyjä, esitetään toteutettaviksi samaan aikaan tuomiopiirien muutoksen kanssa. Ne ehdotetut toimipaikkajärjestelyt, jotka edellyttävät rakentamista tai muita toimitilajärjestelyjä, toteutetaan vähitellen sitä mukaa, kun tilat järjestyvät. Tämä edellyttää mietinnön mukaan käytännössä sitä, että useilla paikkakunnilla lakkaava käräjäoikeus toimii siirtymä-vaiheen ajan sivukansliana.

Mietinnön mukaan Nurmeksen käräjäoikeus esitetään lakkautettavaksi ja yhdistettäväksi Joensuun käräjäoikeuteen. Nurmekseen jäisi siirtymäajaksi sivukanslia siihen saakka, kun tarvittavat lisätilat valmistuvat. Joensuussa on mietinnön mukaan vireillä korjaushanke, jossa muutos voidaan huomioida. Hanke valmistunee v. 2010-2011. Nurmekseen jäisi istuntopaikka. Lieksan, Outokummun, Ilomantsin ja Tohmajärven istuntopaikat lakkautettaisiin. Lisäksi erillinen istuntopaikka jäisi myös Kiteelle.

Työryhmän mietintöön sisältyy kaksi eriävää mielipidettä.

Oikeusministeriön kehittämispäällikkö Sakari Laukkanen on esittänyt, että työryhmän esittämien 5 sivukanslian lisäksi sivukanslia perustettaisiin mm. Nurmekseen. Hän perustelee esitystään pitkillä välimatkoilla ja oikeusturvakysymyksillä:

" Miehitetyt sivukansliat ovat tärkeitä oikeusturvan kannalta, sillä ne säilyttävät ja ylläpitävät näillä paikkakunnilla muita oikeuspalveluja, kuten asianajopalveluja. Viime vuosien tilastojen perusteella on pääteltävissä, että kuuden pienimmän käräjäoikeuden asiamäärät eivät ole merkittävästi vähentyneet alueen asukasluvun vähenemisestä huolimatta. Tämä kuvastaa toimivan oikeudellisen infrastruktuurin tärkeää merkitystä laillisen yhteiskuntajärjestyksen ylläpitämisen, lainsäädäntöön ja sopimuksiin perustuvien oikeuksien toteutumisen sekä ihmisten oikeudellisen hyvinvoinnin ja luottamuksen kannalta."

Käräjätuomari Jukka Jaakkola on esittänyt, että työryhmän mietinnössä pysyviksi sivukanslioiksi esitetyt paikat saisivat kukin oman itsenäisen käräjäoikeutensa.

Lausunto

Ehdotus Nurmeksen kaupungin lausunnoksi.

Nurmeksen kaupunki esittää, että työryhmän mietinnöstä poiketen Nurmekseen jäisi edelleen oma käräjäoikeuden pääkanslia ja että

NURMEKSEN KAUPUNKI	OTE PÖYTÄKIRJASTA

Kaupunginhallitus	§ 22	21.01.2008
Pielisen Karjalan alueelle jäisivät edelleen nykyiset istuntopaikat. Kaupunki perustelee esitystään seuraavilla seikoilla:

Etäisyys mietinnön mukaiseen päätoimipaikkaan kasvaa Tiian pitkäksi, Joensuuhun on matkaa yli 130 km. Pitkä etäisyys haittaa toimi-vien oikeuspalvelujen järjestämistä, vaikka asiointi käräjäoikeuksissa vähenisikin kiinteistöjen kirjaamisasioiden jäädessä pois käräjäoikeuksien tehtävistä.

Käytettävissä olisi toisenlaisiakin vaihtoehtoja. Esimerkiksi jos liitetään Rautavaaran kunta ja Kuhmon kaupunki Nurmeksen käräjäoikeuden tuomiopiiriin, olisi tuomiopiirin väestömäärä noin 43.000 asu-kasta. Rautavaaralta ja Kuhmosta on lyhyempi matka Nurmekseen kuin mietinnön mukaisiin päätoimipisteisiin (Rautavaaralla Kuopio ja Kuhmolla Kajaani). Nurmeksen kaupunki ja Nurmeksen Yrittäjät ry ovat esittäneet tätä asiaa oikeusministeri Tuija Braxille 7.5.2007 laatimassaan kirjelmässä.

Esitetty käräjäoikeusmuutos olisi taas yksi askel valtion harjoittamassa keskittämispolitiikassa, jossa Nurmeksen asema merkittävä-nä hallinnollisena keskuksena on vähän kerrallaan heikentynyt. Viimeksi valtio päätti vastoin Poliisin hallintorakenteen kehittämisryhmän esitystä jättää Pohjois-Karjalaan vain yhden poliisilaitoksen, jonka sijoituspaikkana on Joensuu. Keskittämishankkeilla kiihdytetään koulutetun työvoiman siirtymistä pois Nurmeksesta, millä on monenlaisia haitallisia seurauksia seutukunnan elinvoimaisuuden kannalta. Valtion tavoittelema tasapainoinen aluepolitiikka ei voi merkitä sitä, että kaikki valtionhallinnon toiminnot keskitetään Joen-suuhun tai läänin muihin suuriin kaupunkeihin.

Nurmeksen käräjäoikeus on tunnettu perustelluista tuomioistaan ja on pienuudestaan huolimatta vahva alioikeus, jossa tehdään laadukkaita päätöksiä. Myös toimitilat on järjestettävissä vaikka laajemmallekin tuomiopiirille.

Oman käräjäoikeuden säilyttämistä Nurmeksessa tukevat myös kehittämispäällikkö Sakari Laukkasen eriävässä mielipiteessä esitetyt sivukanslioita koskevat perustelut.

Istuntopaikkojen lakkauttaminen Lieksasta ja muualta maakunnan alueelta vaikeuttaa vastaajien saamista oikeuden istuntoihin ja heikentää siten toiminnan tehokkuutta.

On kyseenalaista, toteutuisivatko käräjäoikeusverkoston muutoksen yhtenä perusteluna olleet tehokkuus- ja taloudellisuusvaatimukset kustannusten alentumisen kautta.

Lopuksi Nurmeksen kaupunki esittää, että mikäli kaikesta huolimatta Nurmes menettäisi oman käräjäoikeutensa, siirtymäaika järjestettäisiin mandollisimman pitkäksi. Nykyisen henkilöstön kannalta työmat-

NURMEKSEN KAUPUNKI	OTE PÖYTAKIRJASTA

Kaupunginhallitus	§ 22	21.01.2008
ka Joensuuhun olisi kohtuuttoman pitkä ja toisaalta siirtyminen toiselle paikkakunnalle olisi monellekin vaikeaa tai jopa mandotonta.

Kaupunginjohtaja: Kaupunginhallitus päättää antaa oikeusministeriölle käräjäoikeusverkoston kehittämistä koskevasta työryhmänmietinnöstä edellä valmisteluosassa esitetyn luonnoksen mukaisen lausunnon.

Kaupunginhallitus:	Ehdotus hyväksyttiin.
Allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta tehdyn otteen oikeaksi todistaa:

Nurmeksessa 29.1.2008

Arkistosihteeri
JAKELU Opetusministeriö kirjaamo.om@om.fi

Anne Korhonen

NURMEKSEN KAUPUNKI	OTE PÖYTAKIRJASTA

Liitetään otteeseen/päätökseen

Kaupunginhallitus

	§ 22	21.01.2008

MUUTOKSENHAKUKIELTO Oikaisuvaatimus/Kunnallisvalitus

Muutoksenhaku-kielto ja sen peruste

Koska päätös koskee vain valmistelua tai täytäntöönpanoa, kunta-lain 91 §:n nojalla tästä päätöksestä ei saa tehdä oikaisuvaatimusta eikä kunnallisvalitusta
Muu peruste, mikä