TURUN HOVIOIKEUS
31 päivänä tammikuuta 2008

Oikeusministeriölle

Oikeusministeriö on kirjeellään 23.11.2007 ( OM 8/31/2007 ) pyytänyt hovioikeuden lausuntoa ministeriön työryhmän mietinnöstä Käräjäoikeusverkoston kehittäminen ( Työryhmämietintö 2007:12 ). 

Lausuntonaan hovioikeus esittää seuraavan.

1. Käräjäoikeuksien tuomiopiirit

Niistä syistä, jotka työryhmän mietinnössä on esitetty, käräjäoikeuksien lukumäärän vähentäminen
on hovioikeuden mielestä tarkoituksenmukaista. Lähtökohtana hovioikeus pitää oikeina työryhmän perusteita, joiden mukaan muodostettavan käräjäoikeuden tuomiopiirissä tulisi olla vähintään 100 000 asukasta ja kussakin maakunnassa olisi tarpeen mukaan 1 - 3 käräjäoikeutta. Hovioikeuden mielestä näistä lähtökohdista tulee tilanteen vaatiessa voida poiketa.

Turun hovioikeuspiirissä on tällä hetkellä 13 käräjäoikeutta. Työryhmän ehdotuksen toteuttaminen merkitsee sitä, että nykyisistä hovioikeuspiirin käräjäoikeuksista Forssa-Loimaan, Ikaalisten,  Paraisten, Raaseporin, Rauman, Salon, Toijalan ja Vakka-Suomen käräjäoikeudet lakkautetaan. 
Forssa-Loimaan käräjäoikeuden tuomiopiirin kunnista ne, jotka aikaisemmin kuuluivat Loimaan käräjäoikeuden tuomiopiiriin, yhdistetään Turun käräjäoikeuteen ja loput Hämeenlinnan käräjäoikeuteen. Tähän liitetään myös nykyisin Kouvolan hovioikeuden tuomiopiirissä oleva Riihimäen käräjäoikeus. Ikaalisten käräjäoikeuden alaisista kunnista osa siirretään Porin käräjäoikeuteen ja osa Tampereen käräjäoikeuteen. Myös Toijalan käräjäoikeus yhdistetään Tampereen käräjäoikeuteen. Turun käräjäoikeuteen liitetään Paraisten, Salon ja Vakka-Suomen käräjäoikeudet. Raaseporin käräjäoikeus yhdistetään Lohjan käräjäoikeuteen ja Rauman käräjäoikeus liitetään Porin käräjäoikeuteen.

Jos ei oteta huomioon alempana esitettyjä hovioikeuksien tuomiopiireihin liittyviä näkökohtia, hovioikeus ei sinänsä vastusta edellisessä kappaleessa selostettujen järjestelyjen toteuttamista.

Hovioikeuden havaintojen mukaan sivukanslioiden jättäminen joillekin paikkakunnille on tarpeetonta. Kun esimerkiksi Vammalan käräjäoikeus aikanaan yhdistettiin Tampereen käräjäoikeuteen, ei Vammalaan perustettu erillistä kansliaa. Hovioikeuden tietojen mukaan tästä ei aiheutunut mitään haittaa. Menettely ilmeisesti lisäsi Tampereen käräjäoikeuden tehokkuutta verrattuna siihen, että sivukanslia olisi ollut olemassa. Istuntopaikkojen ylläpitäminen oikein valituilla paikkakunnilla on sen sijaan kannatettavaa.

Hovioikeus huomauttaa lopuksi siitä, ettei sinänsä kannatettava käräjäoikeuksien koon kasvattaminen saa johtaa käräjätuomareiden lukumäärän vähentymiseen. Ratkaistavat asiamäärät eivät käräjäoikeuksia yhdistettäessä häviä mihinkään. Mietinnössä esitetyt laskelmat käräjätuomarien tarpeesta ovat hovioikeuden käsityksen mukaan selvästi liian pienet. 

2. Hovioikeuksien tuomiopiirit

1. Yleistä

Ehdotettu käräjäoikeusverkoston uudistaminen vaikuttaa välittömästi hovioikeuksien tuomiopiireihin. Tämän johdosta hovioikeus pitää välttämättömänä lausua käsityksensä hovioikeuksien tuomiopiirien muuttamisesta.

Hovioikeuksien tuomiopiirejä muutettiin viimeksi vuoden 2005 alusta. Muutoksen valmistelu herätti hovioikeuksien henkilökunnissa huomattavan paljon sinänsä ymmärrettävää huolestumista työpaikkojen säilymisestä. Tämä vaikutti hovioikeuden havaintojen mukaan työilmapiiriin ja sitä kautta hovioikeuksien toimintakykyyn. 

Hovioikeuksiin saapuvien asioiden määrä on vuosien mittaan vähentynyt. Hovioikeuden käytettävissä olevien tilastotietojen mukaan vuonna 2002 hovioikeuksiin saapui asioita kaikkiaan 13 143, vuonna 2005 näitä asioita oli 12 508 ja viime vuonna asioita tuli 11 484. Vuodesta 2002 vuoden 2007 loppuun saapuneiden asioiden lukumäärä on alentunut 1 659 asialla. Vuodesta 2005 asioiden määrä on pienentynyt 1 024 jutulla.     

Jos saapuneiden asioiden määrää tarkastellaan hovioikeuksittain vuosina 2005 ( jolloin hovioikeuksien tuomiopiirimuutos oli jo voimassa ) ja 2007, luvut ovat seuraavat: Turun hovioikeus 2 831 - 2 832, Vaasan hovioikeus 1751 - 1 501, Itä-Suomen hovioikeus 1 510 - 1 271, Helsingin hovioikeus 3 723 - 3 508,  Kouvolan hovioikeus 1 441 - 1 284 ja Rovaniemen hovioikeus 1 252 - 1 088. Saapuneiden asioiden muutos on ollut: Turku + 1, Vaasa -250, Itä-Suomi -239, Helsinki - 215, Kouvola -157 ja Rovaniemi -164. Helsingin hovioikeuden osalta on huomattava, että väestöennusteiden perusteella väkimäärä lisääntyy pääkaupunkiseudulla edelleen  voimakkaasti. 

2. Ensisijainen menettely

Edellä kuvattu hovioikeuksiin saapuvien asioiden muutos on hovioikeuden käsityksen mukaan niin merkittävä, että hovioikeuksien lukumäärää ja tuomiopiirejä olisi välittömästi ryhdyttävä vakavasti
pohtimaan. Hovioikeuksien toimintakyvyn ja asianosaisten tarpeiden kannalta ei ole tarkoituksenmukaista laajentaa joidenkin hovioikeuksien tuomiopiirejä pelkästään sen vuoksi, että ratkaistavaksi tulevien asioiden lukumäärä saadaan vastaamaan tuomioistuimen nykyistä henkilökuntamäärää. Asiaa on tarkasteltava kokonaisuuden kannalta järkevällä tavalla. 

Hovioikeuden tietojen mukaan käräjäoikeusverkoston uudistus on tarkoitus saattaa voimaan vuoden 2010 alusta. Tähän mennessä tarpeelliset muutokset maamme hovioikeuskentässä pystytään hyvin suunnittelemaan ja toteuttamaan. Viimeksi toteutetun hovioikeuspiirirajamuutoksen työryhmätyöskentely kesti noin kahdeksan ja puoli kuukautta. 

Jos nyt suunnitteilla oleva muutoksenhakulupajärjestelmä toteutetaan hovioikeuksien kannalta järkevässä laajuudessa ja hovioikeudet ryhtyvät käyttämään uusia säännöksiä täysitehoisesti hyväkseen, on ilmeistä, että hovioikeuksien työmenetelmät tehostuvat entisestään. Tämä vaikuttaa suoranaisesti hovioikeuksien tarpeeseen ja niiden tuomiopiireihin. Vuoden 2010 alku on hovioikeuden käsityksen mukaan ajankohta, jolloin uusien muutoksenhakusäännösten vaikutus jo osataan arvioida.

Edellä kuvattu hovioikeuskentän muutos on hovioikeuden käsityksen mukaan joka tapauksessa suoritettava muutaman lähivuoden kuluttua. Näin ollen jo tässä vaiheessa olisi syytä suunnitella ja tehdä kauaskantoiset ratkaisut hovioikeuksien lukumäärästä ja tuomiopiireistä. Pienet välivaiheen muutokset lisäävät vain levottomuutta hovioikeuksien palveluksessa olevien keskuudessa.

3. Toissijainen ehdotus

Jos edellä kuvattua menettelyä ei pidetä tarkoituksenmukaisena, hovioikeus lausuu seuraavan.

Turun hovioikeus on tietyllä tavalla tarkasteltuna tällä hetkellä Suomen ruuhkaisin hovioikeus. Vuodenvaihteessa Turun hovioikeudessa oli 2 008 vireillä olevaa asiaa, jäsentä kohti näitä asioita oli 49. Vastaavat luvut muissa hovioikeuksissa ovat: Vaasa 620, 27, Itä-Suomi 530, 25, Helsinki 1 942, 34, Kouvola 481, 27 ja Rovaniemi  561, 35. 

Hovioikeus korostaa sitä, ettei sen tämänhetkinen työtilanne ole minkäänlainen peruste ruveta hovioikeuspiirin pienentämisellä vähentämään hovioikeuteen saapuvien asioiden määrää. Notorinen seikka on se, että vuoden 2006 syyskuun alussa hovioikeuteen saapuneen kahden rikosasian ja viime vuoden maaliskuussa tulleen kolmannen jutun johdosta hovioikeuden työmäärää on vuosia 2006, 2007 ja 2008 koskeneissa tulosneuvotteluissa vähennetty normaaliin työvuoteen verrattuna. Kukin näistä jutuista on saapumisestaan asti sitonut kokoaikaisesti kolme hovioikeuden jäsentä ja kaksi viskaalia. Turun hovioikeuden normaalilla työtahdilla yksi sanotun suuruinen ratkaisukokoonpano ratkaisee asioita - niiden laadusta riippuen 200 - 250 asiaa vuodessa. Tulostavoitteen pienentämiseen jouduttiin sen takia, ettei oikeusministeriöltä saatu riittävästi resursseja näin syntyneen henkilökuntavajeen paikkaamiseen. Tästä huolimatta hovioikeus antoi vuonna 2006  ratkaisun 2 632 asiassa. Tämä ylitti tulostavoitteen 132 ratkaisulla. Viime vuonna ratkaisu annettiin 2 426 asiassa, mikä ylitti tulostavoitteen 126 ratkaisulla.

Siitä huolimatta, että eräissä hovioikeuksissa on lisätty lainkäyttöhenkilökuntaa, muut hovioikeudet Helsingin hovioikeutta lukuunottamatta, eivät viime vuonna saavuttaneet tulostavoitettaan. 

Edellä ensisijaiseksi menettelyksi esitettyä suurta hovioikeuskentän muutosta odotettaessakin olisi tämän välivaiheen aikana hovioikeuspiirit muodostettava sellaisiksi, että ne  ovat asianosaisten kannalta maantieteellisesti ja kulkuyhteyksiltään järkeviä kokonaisuuksia. Väestön luontaisella liikkumissuunnalla on myös oma merkityksensä.

Tältä pohjalta lähdettäessä uusi Porin käräjäoikeus tulisi liittää Turun hovioikeuspiiriin. Jos Helsingin hovioikeuden näkökulmasta on tarkoituksenmukaista, suunniteltu Lohjan käräjäoikeus voisi tällöin kuulua Helsingin hovioikeuden tuomiopiiriin. Näin toimittaessa palattaisiin ennen vuotta 2005 vallinneeseen tilanteeseen, mikä vastaa parhaiten edellisessä kappaleessa mainittuja perusteita.

Jos Porin käräjäoikeutta ei sisällytetä Turun hovioikeuspiiriin, hovioikeuden kannalta olisi syytä säilyttää Rauman käräjäoikeus ja liittää siihen aikaisemman Kokemäen käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluneet kunnat ja pohjoiset nykyisen Vakka-Suomen käräjäoikeuden alueet. Näin saataisiin muodostettua toimiva yli 100 000 ihmisen väestöpohjan omaava käräjäoikeus. Tässä vaihtoehdossa uusi Lohjan käräjäoikeus on pidettävä Turun hovioikeuden tuomiopiirissä.

Nykyisen Riihimäen käräjäoikeuden liittäminen Hämeenlinnan käräjäoikeuteen on hyvin harkittu ja vastaa työryhmän mietinnössä omaksuttuja tavoitteita. Edellä todetuista syistä Hämeenlinnan käräjäoikeus on säilytettävä Turun hovioikeuden tuomiopiiriissä.

                              
                                    Antero Palaja
                                    hovioikeuden presidentti
                                                                                                      Kai Kokko
                                                                                                      hovioikeuden kansliapäällikkö