HYVINKÄÄN KÄRÄJÄOIKEUS		
Urakankatu 1
05900   HYVINKÄÄ			24.1.2008
puh. 010 36 47750
fax 010 36 47772
hyvinkaa.ko@om.fi

OIKEUSMINISTERIÖLLE

Viite: 	Oikeusministeriön kirje 23.11.2007 nro 8/31/2007

Asia: 		Lausunto Käräjäoikeusverkoston kehittäminen  - työryhmän mie-		tinnöstä 2007:12.

	Pyydettynä lausuntona Hyvinkään käräjäoikeus toteaa seuraavaa:
	
	Yleistä

	Työryhmän tehtävänä on ollut laatia ehdotus käräjäoikeusverkoston kehittämiseksi maakuntapohjaiseksi siten, että jokaisessa maakunnassa olisi 1 - 3 käräjäoikeutta ja kunkin käräjäoikeuden väestön vähimmäismäärä olisi noin 100.000 asukasta. Työryhmän asettamispäätöksen valmisteluasiakirjoista myös ilmenee, että tavoiteltavana käräjäoikeuden tuomareiden määränä olisi 10 tuomaria.
	Käräjäoikeus pitää näitä tavoitteita sinänsä  perusteltuna lähtökohtana.

	Käräjäoikeus katsoo kuitenkin, että myös hieman pienempi kuin 
	100 000 asukkaan käräjäoikeuspiiri  tai alle 10 tuomarin muodostama käräjäoikeus saattaa olla toiminnallisesti täysin tarkoituksenmukainen kokonaisuus ja myös sellaisen käräjäoikeuden työskentelyssä on saavutettavissa kaikki mietinnössä tavoitellut edut. 
	Käräjäoikeus ei pidä myöskään perusteltuna, että voimassaolevat maakuntarajat asettaisivat esteen tarkoituksenmukaisen ja toimivan käräjäoikeusverkoston kehittämiselle.

	Esimerkiksi Tanskassa on toteutettu mittava käräjäoikeusuudistus ja vähennetty huomattavasti käräjäoikeuksien lukumäärää, mutta sielläkin käräjäoikeuksien koot ovat jääneet keskimäärin 10,5 tuomarin yksiköiksi (presidentti mukaan lukien) ja käräjäoikeuksissa minimituomarimäärä yhtä poikkeusta lukuunottamatta on vain vähintään kuusi tuomaria (24 District Courts, 23 presidents and 229 judgets,The Courts of Denmark/Adam Wolf).

	Ehdotettujen pysyvien sivukanslioiden osalta käräjäoikeus on samaa mieltä kuin eriävän mielipiteen esittänyt käräjätuomari Jukka Jaakkola eli Jaakkolan esittämillä perusteilla katsoo, että pysyviksi sivukanslioiksi ehdotetut käräjäoikeudet on perusteltua säilyttää itsenäisenä.
	
	Käräjäoikeus katsoo, että työryhmän mietinnön sivuilla 32 - 36 esitetty eri asiaryhmien ratkaisukapasiteetti on arvioitu joiltain osin selvästi liian suureksi esimerkiksi laajojen riita-asioiden  kohdalla.  Käräjäoikeus toteaa, että näiden lukujen varaan ei voida rakentaa uusien käräjäoikeuksien henkilömäärää, vaan asia edellyttää tarkempaa selvittämistä.  

	Seuraavassa käräjäoikeus keskittyy käsittelemään tilannetta lähinnä Hyvinkään käräjäoikeuden kannalta.

	Hyvinkään käräjäoikeutta koskeva  ehdotus

	Hyvinkään käräjäoikeus on mietinnössä ehdotettu yhdistettäväksi Tuusulan käräjäoikeuden kanssa.  Siirtymäkaudeksi Hyvinkäälle on ehdotettu sivukansliaa.  

	Käräjäoikeus vastustaa työryhmän ehdotusta tältä osin, koska sen toteutukselle on järkevä este ja katsoo, että Hyvinkään käräjäoikeus pitää säilyttää ja siihen tulee liittää Riihimäen, Lopen ja Hausjärven kunnat tai jotkin niistä.

	Työryhmän mietintöä vastaan ja Hyvinkään käräjäoikeuden ehdottamaa ratkaisua puoltavat seuraavat seikat:

	Valmisteilla oleva kuntaliitos Hyvinkään, Riihimäen, Hausjärven ja Lopen kesken on este Hyvinkään ja Tuusulan käräjäoikeuksien yhdistämiselle

	Kunnallisissa luottamuselimissä on käynnistetty kuntajakoselvitys Hyvinkään, Riihimäen, Hausjärven ja Lopen osalta.  Mainitut kunnat muodostavat toiminnallisesti yhtenäisen talousaluekokonaisuuden ja niillä on myös selkeä alueellinen yhteys, mikä ilmenee oheisesta kartasta.  Kuntaliitoksia on toteutunut viime vuosina paljon ja on hyvin todennäköistä, että mainitut kunnat tulevat lähivuosina liittymään yhteen. Tämä pitää välttämättä ottaa huomioon suunniteltaessa uutta käräjäoikeusverkostoa.  Ei voida ajatella, että osa muodostettavasta suurkunnasta kuuluisi Tuusulan käräjäoikeuteen ja osa Hämeenlinnan käräjäoikeuteen. Tämä on jo tässä vaiheessa syytä ennakoida, jotta vältytään lähitulevaisuudessa liitoksen aiheuttamilta  uusilta, väistämättömiltä muutoksilta. Asialla on myös huomattava taloudellinen merkitys. Käräjäoikeuden mielestä  mainitun kuntaliitoksen takia ainoa oikea vaihtoehto on säilyttää Hyvinkään käräjäoikeus ja liittää siihen Riihimäen, Hausjärven ja Lopen kunnat.  

	Maakuntajaon merkitys

	Käräjäoikeus katsoo, että käräjäoikeuden toimivuuden takia on tarvittaessa voitava muodostaa käräjäoikeuksien tuomiopiirejä myös yli tämänhetkisten maakuntarajojen. Maakuntarajat eivät saa olla este tarkoituksenmukaiselle uudistamiselle. Näin ollen toisaalta Hyvinkään ja Nurmijärven ja toisaalta Riihimäen, Lopen ja Hausjärven kuulumiselle eri maakuntiin ei voida antaa tässä tapauksessa ratkaisevaa merkitystä huomioon ottaen nimenomaan edellä mainitut kuntien muodostama yhtenäinen talousaluekokonaisuus ja suunnitellut kuntaliitokset. Maakuntarajoista on työryhmän mietinnössä jo muutenkin poikettu ja ajan tendenssinä on myös maakuntien koon suurentaminen.  

	Valtion aloittama aluehallinnon uudistusta valmisteleva organisaatio on muun muassa hahmotellut valtakunnallisesti uusien liittojen rajoja. Muutokset tehtäisiin kahden vuoden sisällä ja ne astuisivat voimaan vuonna 2010.

	Uudenmaan liitto on ilmoittanut kantanaan, että Hyvinkään ja Riihimäen talousalue tulisi suunnitelmien mukaan kuulumaan kokonaan Uudenmaan piiriin.

	Helsingin hovioikeuspiirin kasvattaminen 

	Hyvinkään käräjäoikeus on 1.1.2005 alkaen siirretty Kouvolan hovioikeuden tuomiopiiriin. Tarkoituksena oli tasata työmääriä ja käsittelyaikoja sekä helpottaa Helsingin hovioikeuden työtilannetta. Vaikkakin Helsingin hovioikeus on nyttemmin saanut paljon ruuhkia puretuksi, ei ole tarkoituksenmukaista kasvattaa Helsingin hovioikeuden jo ennestään suurta hovioikeuspiiriä liittämällä Hyvinkään käräjäoikeus Helsingin hovioikeuden tuomiopiiriin kuuluvaan Tuusulan käräjäoikeuteen, eikä myöskään siirtämällä Nurmijärven kuntaa jonkun muun Helsingin  hovioikeuspiiriin  kuuluvan jo ennestään suuren käräjäoikeuden alaisuuteen.  

	Hyvinkään käräjäoikeuspiirin voimakas kasvu

	Hyvinkään käräjäoikeuspiiri oli  1.1.2007 väestömäärältään maan 58 käräjäoikeudesta 20:ksi suurin käsittäen 82.316 asukasta. Käräjäoikeuspiiri kasvaa vuosittain noin 1.000 asukkaalla eli poikkeuksellisen voimakkaasti  ja käräjäoikeuspiiri käsitti 30.11.2007 tilanteen mukaan 83.262 asukasta (Hyvinkää 44.665 ja Nurmijärvi 38.597).  

	Hyvinkään käräjäoikeus on mietinnössä ehdotetuista toiseen käräjäoikeuteen liitettävistä käräjäoikeuksista suurimpia ja viime vuoden marraskuun lopun tilanteen mukaan myös suurempi kuin Kotkan käräjäoikeuspiiri (82.403) ja Lohjan käräjäoikeuspiiri (82.218) ja säilytettäviksi ehdotetut Kajaanin käräjäoikeuspiiri (70.632) tai Mikkelin käräjäoikeuspiiri (79.111).  Alueittaisen väestöennusteen (2007) mukaan Hyvinkään käräjäoikeuden käräjäoikeuspiirin asukasmäärä on vuonna 2026 on 100.000 eli asukasmäärä jo sinänsä  täyttää suhteellisen pian  toimeksiannon  tavoitteet .

	Mietinnön sivulla 18 käräjäoikeuksien kokoa on tarkasteltu myös käyttäen mittarina käräjäoikeuksiin saapuneiden rikosasioiden ja laajojen riita-asioiden määriä, jotka ovat määrällisesti tuomarin työn kannalta merkittävimmät asiamäärät. Käräjäoikeuksia, joihin saapui vuosien 2004 - 2006  lasketun keskiarvon mukaan alle 1000 rikosasiaa tai laajaa riita-asiaa, oli 34 (Mietinnön liite 10). Hyvinkään käräjäoikeus ei ollut näiden joukossa. Käräjäoikeuteen saapuvien asioiden määrä kasvaa jatkuvasti.

	Hyvinkään käräjäoikeudessa on vuonna  2007 ratkaistu 1026 rikosoikeudellista asiaa ja 137 laajaa riita-asiaa. Suomen käräjäoikeuksista ainoastaan 12 ratkaisi laajoja riita-asioita Hyvinkään käräjäoikeutta enemmän.

	Lausunnossamme ehdotetun uuden Hyvinkään käräjäoikeuden koko

	Käräjäoikeuden käsityksen mukaan ei ole tarkoituksenmukaista kasvattaa käräjäoikeuksia liian suuriksi.  

	Mietinnöstä ilmenevät yksikön suurentamiselle esitetyt tavoitteet: ammatillinen kehittyminen, käräjäoikeuden kilpailukyvyn lisääminen työmarkkinoilla, erikoistuminen, haasteelliset tehtävät ja edellytykset ammatilliselle keskustelulle ovat saavutettavissa jo työryhmän vähimmäistavoitteeksi asetetuissa 100.000 asukkaan käräjäoikeuspiireissä, joissa olisi 10 tuomaria, ja myös tätä hieman pienemmissäkin käräjäoikeuksissa. Käräjäoikeuspiirin kasvaessa saavutettavat edut eivät enää ainakaan mainittavasti lisäänny, vaan käräjäoikeuden suurella koolla saattaa olla myös päinvastaisia vaikutuksia.  Henkilöstömäärältään liian suuri käräjäoikeus on vaikeasti hallittavissa ja raskas koneistoltaan. Laamanni tarvitsee avukseen hallintoon paljon lisähenkilökuntaa.

	Jos Hyvinkään käräjäoikeutta vahvistetaan Riihimäen, Lopen ja Hausjärven kunnilla, käräjäoikeuspiirin asukasmäärä  olisi 30.11.2007 tilaston mukaan laskien 127.902. Tuusulan käräjäoikeuden  kooksi saman tilaston mukaan laskien jäisi 130.828 asukasta. Käräjäoikeus pitää näitä kokoja erittäin sopivina. Niissä on varsin hyvin saavutettavissa kaikki uudistuksella tavoitellut hyödyt. 

	Edellä mainittu puoltaa Hyvinkään käräjäoikeuden muodostamista käräjäoikeuden ehdottamalla tavalla. Myös Tuusulan käräjäoikeus jäisi riittävän suureksi. Kummankin käräjäoikeuden osalta on otettava huomioon, että ne sijaitsevat Ruuhka-Suomen alueella, jossa asukasmäärän kasvu on hyvin voimakasta. Tämä puoltaa  tiheämpää käräjäoikeusverkostoa. 
	
	Hyvinkään käräjäoikeuden alueellinen sijainti

	Riihimäeltä suuntautuu työssäkäyntiliikenne ja muu asiointiliikenne Helsingin suuntaan eli Hyvinkäälle päin eikä juurikaan Hämeenlinnaan päin, minkä käräjäoikeuteen Riihimäkeä on työryhmän mietinnössä kaavailtu yhdistettäväksi. Junamatka Riihimäeltä Hyvinkäälle kestää 8 minuuttia  ja ajomatka 15 minuuttia. Hyvinkäältä Järvenpäähän  ajomatkat ovat noin kaksinkertaiset ja samoin  Riihimäeltä Hämeenlinnaan. Joukkoliikenneyhteydet  Nurmijärven eri alueilta Hyvinkäälle ovat paljon tiheämmät ja nopeammat kuin Järvenpäähän. Hyvinkää on sijaintinsa puolesta ehdottomasti paras vaihtoehto käräjäoikeuden sijaintipaikaksi 

	Asiointi Hyvinkään käräjäoikeudessa

	Hyvinkään käräjäoikeuden kansliassa ja haastemiesten luona asioi  päivittäin runsaasti asiakkaita. Nykyiselläänkin summaarisista asioista suurin osa tulee sähköisin menetelmin, mutta siitä huolimatta käräjäoikeudessa asioivien määrä on pysynyt suurena. 

	Myös käräjillä käyvä henkilömäärä on suuri. Istunnoissa ovat paikalla asianosaiset, heidän avustajansa, mahdolliset tukihenkilöt, todistajat, kuultavat ja tietysti tuomarit, käräjäsihteerit  ja usein myös notaari sekä rikosasioissa syyttäjä ja lautamiehet. Jo yhden tavallisen  rikospäivän  vaatima henkilömäärä on vähintään useita kymmeniä. 

	Hyvinkäällä sijaitsee myös 13 asianajo- tai lakiasiaintoimistoa ja sen lisäksi Hyvinkäällä toimii kolme oikeusavustajaa. Millään asianajotoimistolla ei ole tarkoitus siirtyä pois paikkakunnalta, eikä niillä myöskään ole muualla sivukanslioita. 

	Mietinnössä ei ole ollenkaan otettu huomioon asianosaisten avustajien ja todistajien sekä myös kansliahenkilökunnan toiselle paikkakunnalle matkustamisesta aiheutuvaa ajanhukkaa ja kustannuksia. 

	Hyvinkään käräjäoikeudessa on pidetty vuonna 2007 riita-asioissa 129 suullista valmisteluistuntoa tai pääkäsittelyä. Rikosasioiden suullisia istuntopäiviä on ollut 169, siitä huolimatta, että kirjallisessa menettelyssä on ratkaistu noin 35 prosenttia rikosasioista.  Istuntopäiviä on siis vuoden aikana ollut noin 300, mikä määrä kasvaa jatkuvasti. 

	Käräjäoikeus katsoo, että mietinnössä ei ole annettu riittävää merkitystä käräjäoikeudessa asioivien henkilöiden määrälle ja siitä aiheutuville kuluille ja ajanhukalle. Käräjäoikeuden mielestä niitä ei ole syytä vähätellä. Mietinnössä käsitelty videoneuvottelun käyttäminen tulee ainakin toistaiseksi olemaan vain käräjäoikeuden työskentelyä täydentävää palvelua. Videoyhteyksien käyttämisessä tekniikka on vielä kangertelevaa. Mietinnössä mainitut pakkokeinoasiat, joissa suunnitellaan videoyhteyksien käyttämistä, muodostavat vain hyvin vähäisen osan käräjäoikeuden rikosasioiden käsittelyistä.  Korkeimman oikeuden antaman ennakkoratkaisun (KKO  2007:82) mukaan puhelinkuulustelu on toissijainen  ja poikkeuksellinen ratkaisu henkilökohtaiseen kuulemiseen nähden. Näistä syistä käräjäoikeus katsoo, että mietinnössä mainitut puhelinkuulustelujen ja videointiyhteyksien käyttäminen eivät juurikaan vähennä käräjäoikeudessa asioivien henkilöiden määrää. 
		
	Edellä olevilla perusteilla käräjäoikeus katsoo, että Hyvinkään käräjäoikeudessa asioivien henkilöiden määrä on niin suuri, että siitä aiheutuvien kulujen ja ajanhukan ynnä muiden haittojen takia ei ole perusteltua yhdistää Hyvinkään käräjäoikeutta Tuusulan käräjäoikeuden kanssa vaan käräjäoikeus on perustelua säilyttää itsenäisenä.

	Haastemiehen palvelut

	Käräjäoikeus pitää tärkeänä, että haastemiesten toimipaikka on kohtuullisen lähellä asiakkaita. Tällöin saadaan toteutumaan haastemiesten toiminnan edellyttämät paikallisten olojen tuntemus ja haastettavien helppo asioiminen haastemiehen luona. Mitä pienempi haastemiehen toimipiiri on, sitä parempi on haastemiesten tavoitettavuus. Käräjäoikeus pitää myös tärkeänä, että haastemiehen sijaintipaikka on käräjäoikeuden toimitilojen yhteydessä, sillä käräjäoikeus käyttää päivittäisessä työssään hyväkseen haastemiesten asiantuntemusta esimerkiksi harkittaessa valittavaa tiedoksiantotapaa. Tämä myös helpottaa asiakirjaliikennettä. Jos Hyvinkään käräjäoikeus säilytetään, edellytykset haastemiesten palveluiden osalta toteutuvat huomattavasti mietinnössä esitettyä paremmin huomioon ottaen myös Riihimäen hyvin läheinen sijainti Hyvinkääseen nähden.

	Käräjäoikeuden taloudellisuus ja edulliset toimitilat

	Hyvinkään käräjäoikeuden säilyttämistä ehdotetuin laajennuksin puoltaa myös se, että käräjäoikeuden toiminta on ollut jatkuvasti huomattavan taloudellista. Vuoden 2006 tilaston mukaan Hyvinkään käräjäoikeus oli maan silloisista 58 käräjäoikeudesta neljänneksi taloudellisin (Käräjäoikeuden työtilastoja vuodelta 2006 s. 19 -20).  Taloudellisuus perustuu paljolti edullisiin toimitiloihin. Ratkaisu käräjäoikeuden ehdottamalla tavalla tehtynä olisi huomattavan taloudellinen.  

	Käräjäoikeudella on hyvät toimitilat. Kiinteistöasioiden siirron jälkeen vapautuu lisää toimitilaa. Käräjäoikeus sijaitsee lisäksi  virastotalossa, jossa toimivat paitsi poliisi, ulosottovirasto, maistraatti ja syyttäjät myös työvoimatoimisto. Tietyillä järjestelyillä virastotalosta on mahdollista neuvotella lisää toimitilaa käräjäoikeuden ehdottamalle laajennetulle käräjäoikeudelle. Tämän lisäksi käräjäoikeudella on käyttämätöntä rakennusoikeutta jäljellä 4.000 m2, mikä mahdollistaa myös edullisen lisärakentamisen käräjäoikeuden toimitilojen yhteyteen.  Haluttaessa Hyvinkään kaupungilla on myös tarjota sijainniltaan hyvin keskeinen ja edullinen tontti uudelle käräjäoikeustalolle.

	Yhteenveto

	Hyvinkään käräjäoikeuden säilyttämistä ja kasvattamista käräjäoikeuden ehdottamalla tavalla puoltavat vireillä oleva kuntaliitossuunnitelma Hyvinkään,Lopen,Hausjärven ja Riihimäen kuntien välillä  ja mainittujen alueiden muodostama yhtenäinen talousalue sekä lisäksi suunnitteilla olevat maakuntarajojen muutokset sekä käräjäoikeuden suuri asiamäärä. Ei ole mahdollista,  että varsin todennäköisesti
	lähivuosina muodostettavasta suurkunnasta osa kuuluisi toisen 
	käräjäoikeuden alaisuuteen ja osa toisen. Käräjäoikeuden ehdottamalla ratkaisulla ei aiheutettaisi myöskään muutoksia hovioikeuspiireihin.  Ratkaisu olisi  erittäin taloudellinen ja myös käräjäoikeuden toimivuuden kannalta huomattavasti mietinnössä esiteltyä ratkaisua parempi. Kaiken edellä olevan huomioon ottaen Hyvinkään käräjäoikeus katsoo, että sitä ja Tuusulan käräjäoikeutta ei ole syytä yhdistää mietinnössä esitetyllä tavalla, vaan Hyvinkään käräjäoikeutta pitää kasvattaa liittämällä siihen mainitut kunnat Riihimäen käräjäoikeudesta.  

	Toissijaiset ehdotukset
	
	Käräjäoikeuden sijaintipaikka Hyvinkäälle 

	Sen varalta, että Hyvinkään käräjäoikeus vastoin perusteltuja odotuksia päätetään kuitenkin yhdistää Tuusulan käräjäoikeuden kanssa,  käräjäoikeus ehdottaa, että sijaintipaikaksi määrätään mietinnössä ehdotetun sijasta  Hyvinkää. Tätä puoltavat se,  että Hyvinkää on kooltaan Järvenpäätä suurempi ja Hyvinkäällä on erittäin hyvät ja taloudelliset mahdollisuudet tarvittavien tilojen järjestämiseen. Nurmijärven kunnan  joukkoliikennesuunnittelijan mukaan myös joukkoliikenneyhteydet Nurmijärven eri alueilta Hyvinkäälle ovat paljon tiheämmät ja nopeammat  kuin Järvenpäähän.

	Mietinnössä ehdotettu siirtymäkauden sivukanslia 

	Sen varalta, että Hyvinkään käräjäoikeus vastoin perusteltuja odotuksia päätetään kuitenkin yhdistää Tuusulan käräjäoikeuden kanssa ja sijaintipaikaksi ei määrätä Hyvinkäätä, Hyvinkään käräjäoikeus viimesijaisesti ehdottaa, että se säilyy itsenäisenä käräjäoikeutena siihen asti, kunnes Tuusulan käräjäoikeudessa on tarvittavat toimitilat.  Sivukanslia ei ole koskaan käytännössä osoittautunut hyväksi ratkaisuksi. Käräjäoikeuden säilyttämisellä itsenäisenä taataan tehokas ja toimiva työympäristö.  Käräjäoikeus on kooltaan sellainen, että se tarvitsee oman päällikkötuomarin, joka voi itsenäisesti suunnitella käräjäoikeuden työskentelyn ja kantaa vastuun sen tuloksista.

	Lausunto on valmisteltu työryhmässä, jossa ovat olleet jäseninä laamanni Leena Kartimo sekä käräjätuomarit Klaus Semmelmayr ja Mika Falck sekä sihteerinä notaari Toni Läspä.

	Laamanni		Leena Kartimo