LOHJAN KÄRÄJÄOIKEUS			
Postikatu 3 C							
08100 Lohja 					
puh: 010 3644 100
fax:  010 3644 110
  sähköposti:   lohja.ko@om.fi

Oikeusministeriölle

Asia: Lohjan käräjäoikeuden lausunto käräjäoikeusverkoston kehittämistyöryhmän mietinnöstä

Työryhmän ehdotus

Työryhmä ehdottaa, että Lohjan ja Raaseporin käräjäoikeudet yhdistetään siten, että yhdistetyssä käräjäoikeudessa on pääkanslia Lohjalla Lohjan käräjäoikeuden nykyisissä tiloissa ja täyden palvelun sivukanslia Tammisaaressa Raaseporin käräjäoikeuden nykyisissä tiloissa. Lisäksi käräjäoikeudessa olisi istuntopaikka ja ehkä haastemiehen työpiste Kirkkonummella. 
Ehdotuksen mukaan käräjäoikeuteen perustettaisiin oikeusministeriön päätöksellä ruotsinkielinen osasto, jonka työkieli on ruotsi. Yhdistyminen tapahtuisi nyt käytössä olevien tilojen puitteissa. 

Yhdistämisen toteutuminen käytännössä

Lohjan käräjäoikeuden nykyisistä tiloihin voidaan kiinteistöasioiden siirryttyä maanmittauslaitokselle sijoittaa vain 7-8 uutta työntekijää. Käräjäoikeuden kolmen käräjäsalin ja kahden valmistelusalin kapasiteetti ei missään tapauksessa tule riittämään suunnitellun 12 - 13 tuomarin käräjäoikeudelle. 

Lohjan käräjäoikeudessa on vuosittain ollut 1-3  ruotsinkielellä käsiteltyä käräjäjuttua.  Käräjäoikeuden ruotsinkielinen osasto tulisi käytännössä toimimaan  pelkästään Tammisaaren sivukansliassa palvellen tulevan Raaseporin kaupungin sekä Inkoon ja Siuntion ruotsinkielistä väestöä. 
On vaikea perustella tilannetta, jossa alueen ruotsinkielinen väestö saisi  käräjäoikeuspalvelut kotipaikkakunnallaan, mutta suomenkielinen väestö joutuisi hakemaan ne Lohjalta. Niinpä Tammisaaren sivukansliaan joudutaan sijoittamaan riittävästi henkilöstöä niin, että myös alueen suomenkielinen väestö saisi saman tasoiset palvelut kuin ruotsinkielinen väestö. 

Raaseporin käräjäoikeuden kansliahenkilöstö asuu suurimmalta osaltaan Tammisaaressa tai sen lähialueella. He ovat ilmoittaneet, että he eivät lähde töihin Lohjalle, vaan ääritilanteessa hakevat uuden työpaikan kotipaikkakunnaltaan. Myöskään käräjätuomareiden joukossa ei ole ilmennyt halukkuutta matkustaa Lohjalle työhön.

Raaseporin uudehkon oikeustalon vuokrasopimus on tietojeni mukaan irtisanotavissa vasta 2015. 

Näistä lähtökohdista näyttää melko selvältä, että Raaseporin käräjäoikeuden nykyinen henkilöstö tulee käytännössä kokonaisuudessaan työskentelemään Tammisaaren sivukansliassa ja Kirkkonummen istuntopaikan työt hoidetaan Tammisaaren sivukanslian  henkilöstön voimin.

Yhdistämisen tavoitteiden toteutuminen

Työryhmän ehdotusta käräjäoikeuslaitoksen kehittämiseksi yksikkökokoa suurentamalla on pidettävä periaatteessa oikeana ja hyväksyttävänä.
On kuitenkin vaikea nähdä, miten ne tavoitteet, joihin yksikkökokoa suurentamalla pyritään,  voisivat käytännössä toteutua työryhmän ehdottamassa Lohjan ja Raaseporin käräjäoikeuksien yhdistämisessä.

Raaseporin käräjäoikeuden työkieli ja henkilöstön keskenään käyttämä kieli on ollut ruotsi jopa niin, että joillekin sen kansliahenkilöstöstä voi olla vaikeata keskustella asioista suomeksi. 
Lohjan käräjäoikeuden työkieli on suomi. Kun ruotsin kieltä ei Lohjan käräjäoikeudessa ole tarvittu, sen taito on jäänyt  henkilöstön keskuudessa muutamaa poikkeusta lukuunottamatta varsin heikoksi.

Yhdistyneessä käräjäoikeudessa tilanne tulisi olemaan se, että meillä on kaksi saman kokoista käräjäoikeutta yhdessä käräjäoikeudessa, suomenkielinen käräjäoikeus Lohjalla ja ruotsinkielinen käräjäoikeus 50 kilometrin päässä Tammisaaressa. 
Jo se seikka, että käräjäoikeudessa on useita erillisiä toimipaikkoja, on omiaan vaikeuttamaan käräjäoikeuden toimintaa. Kun toimipaikoilla tulisi olemaan myös eri kieli  työkielenä ja sisäisenä kielenä, on vaikea uskoa, että suunnitellun kaltaisella yksikkökoon suurentamisella voitaisiin saavuttaa sellaista etua, joka kompensoisi tällaisen hajautetun organisaation haitat.

Hajautettu organisaatio vaatii paljon raskaamman johtamis-, seuranta- ja valvontajärjestelmän kuin samankokoinen keskitetty organisaatio.
Se edellyttää runsaasti ylimääräistä työtä ja matkustamista sisäisessä yhteydenpidossa ja henkilöstöhallinnossa. Työn suunnittelu ja toiminnan ohjaus on olennaisesti vaikeampaa kuin nykyisissä keskitetyissä organisaatioissa.

Esimerkkinä olkoon työn suunnittelu rikosasioissa. Länsi-Uudenmaan  syyttäjäviraston  Lohjan ja Raaseporin palvelutoimistoissa on kummassakin ollut kolme paikallista syyttäjää. Lisäksi jutuissa syyttää syyttäjäviraston erikoissyyttäjät.  Ilman erikoissyyttäjiä ja notaareita tuomari-syyttäjäyhdistelmiä 12  tuomarin käräjäoikeudessa olisi 72.  Työn suunnittelussa  ja juttujen jakamisessa 12 tuomarin, kuuden syyttäjän, erikoissyyttäjien ja kolmen istuntopaikan kesken joudutaan ottamaan huomioon vielä jutun kieli, rikoksen tekopaikka ja osallisten asuinpaikka.  
On selvää, että näissä olosuhteissa työn suunnitteluun, juttujen jakoon ja istuntojen järjestämiseen liittyvä logistiikka tulee vaatimaan huomattavasti suuremman työpanoksen nykyiseen verrattuna.  Odotettavissa on, että vaikka suunnitteluun kuinka panostetaan, asioiden käsittelyssä ei voida välttää tyhjäkäyntiä ja tehottomuutta. Istuntopäivät jäävät liian lyhyiksi tai käsittelyajat pitenevät, koska samassa istunnossa käsiteltäviä juttuja ei ole riittävästi.
 
Henkilöstön määrän kaksikertaistumisesta saattaa olla etua satunnaisissa ruuhkatilanteissa. 

Hajautettu organisaatio ja kielellinen jako edellyttää käräjäoikeuden jakamista osastoihin, yhdistäminen toisi mukanaan uusia tehtäviä osastojen johtamisessa. Tässä suhteessa yhdistäminen tarjoaisi henkilöstölle nykyistä paremmin haasteellisia ja johtamistaitoa kehittäviä tehtäviä. On kuitenkin otettava huomioon, että näiden johtamistehtävien vaatimat resurssit joudutaan ottamaan niistä resursseista, jotka tähän asti on voitu kohdistaa lainkäyttöön.  

Tehtävien jakamisessa tuomarien kesken vaikuttaisi käytännössä olennaisesti kielitaito ja se, missä hänen työpöytänsä sijaitsee. Tämä seikka rajoittaa olennaisesti mahdollisuuksia erikoistua lainkäytön alueella. 
Yhdistäminen ei siten olennaisesti paranna mahdollisuuksia nostaa käräjäoikeuden lainkäytön tasoa eikä yhdistäminen näyttäisi tuovan mukanaan sellaisia työskentelyolosuhteiden muutoksia, jotka olisivat omiaan edistämään tason nostamista. 
Aikaisemmin toteutetut organisaatio- tai menettelytapauudistukset eivät myöskään tue käsitystä siitä,  että käräjäoikeuden ratkaisujen menettelyllisellä ja sisällöllisellä  laadukkuudella olisi kovin olennainen merkitys muutoksenhakualttiuteen. 

Käräjäoikeuksien henkilökunnalla on ollut huonoja kokemuksia aikaisemmista sivukanslioista. Tämän on todennut myös työryhmän jäsen Jukka Jaakkola eriävässä mielipiteessään.  Ongelmissa on suurelta osin ollut kyse erilaisten toimintatapojen yhteentörmäyksestä. 
Aikaisempien yhdistämisten perusteella on odotettavissa, että menettelytapojen ja toiminnan kriteerien yhdenmukaistaminen eri paikkakunnilla toimivissa suomenkielisessä Lohjan käräjäoikeudessa ja ruotsinkielisessä Raaseporin käräjäoikeudessa tulee olemaan huomattavan vaikeaa. Pysyvänkin eriseuraisuuden vaara on ilmeinen. 
On vaikea kuvitella, että käräjäoikeudesta tällaisena voisi muodostua kovin houkutteleva työpaikka.

Molempien käräjäoikeuksien väestöpohja kasvaa, eikä tulevaisuudessa voine välttää siitä johtuvaa henkilöstölisäyksien tarvetta.
Nyt molemmilla käräjäoikeuksilla on suhteellisen kevyt hallinto ja se on mahdollistanut resurssien kohdistamisen lainkäyttöön. Yhdistämisessä tämä etu menetetään. 
Yhdistetyn käräjäoikeuden organisaatio edellyttää henkilöstön lisäämistä jo yhdistämisvaiheessa niin, että hajautetun organisaation edellyttämä johtaminen ja ohjaus voidaan toteuttaa.  
Myös väestönlisäyksestä johtuva lisähenkilöstön tarve tulee vastaan aikaisemmin. 

Aikataulu

Yhdistäminen on suunniteltu toteutettavaksi  1.1.2010, jolloin myös kiinteistöasioiden siirto maanmittauslaitokselle on tarkoitus toteuttaa. Aikataulu on ongelmallinen sen vuoksi, että maanmittauslaitoksen suunnitelmien mukaan kiinteistöasioiden siirtämisaikataulussa osa toimenpiteistä mm. pääosa arkiston siirtämisestä näyttää suunnitellun toteutettavaksi vasta 1.1.2010 jälkeen.  
Vaikka kiinteistöasioiden siirrossa päävastuu on maanmittauslaitoksella, kummankin muutoksen toteuttaminen vaatii käräjäoikeuksilta oman suunnitelmansa ja työpanoksensa. On melko varmaa, että sekä kiinteistöasioiden siirtämisessä että käräjäoikeuksien yhdistämisessä tulee siirron ja yhdistämisen jälkeen  ilmenemään ongelmia, joita ei ole ennalta arvattu ja joihin ei ole varauduttu. 
On olemassa vaara, että yhtäaikaiset muutokset vaativat käräjäoikeuden 
resurssit niin kokonaan, että käräjäoikeuden mahdollisuudet palvella asiakkaita vaarantuvat.

Yhteenveto

Lohjan ja Raaseporin käräjäoikeudet tulevat nykyisellään toimeen pienemmällä henkilöstömäärällä kuin mitä yhdistetyn käräjäoikeuden tarpeeksi on laskettu. Molemmat käräjäoikeudet toimivat huomattavan tehokkaasti, eikä niiden kohdalla voida todeta resurssien vajaakäyttöä.  
Työskentelyilmapiiri ainakin Lohjan käräjäoikeudessa on hyvä ja käräjäoikeus on varsin haluttu työpaikka.

Jos Lohjan ja Raaseporin käräjäoikeudet yhdistetään ehdotetulla tavalla, niille varmaankin pystytään rakentamaan sellainen organisaatio, jonka puitteissa ne kykenevät jotenkin toimimaan.  Lohjan ja Raaseporin käräjäoikeuksien yhdistämissuunnitelmasta on kuitenkin tehty niin hankalasti toteutettava, ettei siinä voida saavuttaa niitä tavoitteita, jotka käräjäoikeusverkoston kehittämiselle on asetettu.
Mikäli suunnitelman toteuttamisessa ei voida tinkiä siitä, että yhdistetyn käräjäoikeuden organisaatio tulee olemaan sekä alueellisesti että kielellisesti hajautettu, on lopputuloksen kannalta todennäköisesti parempi, ettei yhdistämistä toteuteta lainkaan.

Yhdistämisen aikataulun osalta on yleisestikin edellytettävä,  yhdistämisen ja kiinteistöasioiden siirtymisen voimaan tulo porrastetaan siten, että uudistukset eivät aiheuta tarpeetonta, porrastamisella vältettävissä olevaa häiriötä käräjäoikeuksien toiminnalle.
  
Lohjalla tammikuun 28 päivänä 2008.

Markku Brax
Lohjan käräjäoikeuden laamanni