Oikeusministeriö
Oikeushallinto-osasto
PL 25
00023  VALTIONEUVOSTO

Lausuntopyyntö 23.11.2007 / OM 8/31/2007

KÄRÄJÄOIKEUSVERKOSTON KEHITTÄMINEN

Heinolan käräjäoikeus esittää lausuntonaan seuraavaa.

Käräjäoikeuksien yksikkökoon suurentaminen

Työryhmän toimeksiannon mukaan uusi käräjäoikeusverkosto olisi muodostettava siten, että kussakin maakunnassa olisi 1 -  3 käräjäoikeutta, ja että käräjäoikeuden asukaspohja olisi vähintään 100.000 asukasta. Lisäksi edellytetään kuhunkin käräjäoikeuteen vähintään 10 tuomaria. Työryhmä on mietinnössään katsonut, että lainkäytön korkea laatu edellyttää tuomareilta ja muulta henkilöstöltä korkeaa ja kehittyvää ammattitaitoa. Ammattitaidon kehittymisen kannalta on tärkeää, että tuomioistuimessa on riittävän monipuolisia asioita niin paljon, että ammatillinen kehittyminen on mahdollista. Samoin on katsottu, että pienissä käräjäoikeuksissa asiamäärät ja niiden laatu eivät yleensä tarjoa riittävää mahdollisuutta kehittymiselle tai erikoistumiselle. Mietinnössä korostetaan vielä sitä, että suuri käräjäoikeus tarjoaa mahdollisuuden haasteellisille tehtäville ja toisaalta työyhteisön, joka luo edellytykset vireälle ammatilliselle keskustelulle.

Heinolan käräjäoikeus katsoo, että edellä edellytetyt asukas- ja tuomarimäärät eivät voi olla yksin ratkaisevia perusteita uusia käräjäoikeuksia muodostettaessa. Käräjäoikeusverkostossa on sijaa erikokoisille käräjäoikeuksille, mikä seikka on otettava erityisesti huomioon, kun tehdään päätöksiä sivukanslioista tai sivutoimipisteistä. Kokemuksesta voidaan sanoa, että Heinolan käräjäoikeuden kokoisessa yksikössä ammatillinen kehittyminen on samalla tavoin mahdollista kuin Lahden käräjäoikeuden kokoisessa yksikössä. Rikosasioiden kirjo  on joitain jengirikoksia lukuunottamatta hyvin samantyyppistä. Laajojen riita-asioiden määrä tuomaria kohden on lähes yhtä suuri. Lahden käräjäoikeuteen on keskitetty tiettyjä asiatyyppejä kuten osakeyhtiöasiat, yrityssaneeraukset ja ulosottovalitukset. Niissä ei ole kysymys varsinaisesta erikoistumisesta. Riita-asioissa on siellä tapahtunut pientä erikoistumista esimerkiksi työsuhdeasioihin ja asuntoriitoihin. Sen tyyppistä erikoistumista voi toteuttaa pienemmässäkin yksikössä. 

Ennen kuin valtioneuvostossa tehtiin päätös Heinolan käräjäoikeuden yhdistämisestä Lahden käräjäoikeuteen, käytiin keskustelua Heinolan käräjäoikeuden toimivuudesta ja sen tunnusluvuista. Oikeusministeriössä myönnettiin, että toiminnallisuudessa, tuottavuudessa ja käsittelyajoissa ei ole ollut puutteita. Syyt yhdistämiseen löytyvätkin tuottavuusohjelman toteuttamisesta ja ruuhkautuneiden käräjäoikeuksien vahvistamisesta. Keskustelua on syytä käydä oikeilla argumenteilla. Pienemmissä yksiköissä henkilökunta on hyvin ammattitaitoista, osaavaa ja motivoitunutta ja pyrkii toiminnallaan kaikin tavoin oikeusturvan takaamiseen. Lainkäytön painopistettä on jo aikaisemmin siirretty käräjäoikeuksiin. Vahvennettujen kokoonpanojen käyttö on oikeudenkäymiskaaren muutoksen jälkeenkin ollut aika vähäistä. 

Työryhmä on suorittanut vertailua muihin Pohjoismaihin. Kimmokkeena käräjäoikeuksien vähentämiseen näyttää olleen niin sanottu Tanskan malli. Tanskassa ehdotettiin  vuonna 2001 alioikeuksien lukumäärän vähentämistä 82:sta 25:een. Tuohon aikaan Tanskan alioikeuksista yli 70:ssä  oli vain yksi tai kaksi tuomaria. Uudistus toteutettiin vuosien 2005 - 2006 aikana niin, että se tuli voimaan vuoden 2007 alusta. Tanskan tilannetta ei monista syistä, ei vähiten maantieteellisistä tekijöistä johtuen, voi verrata Suomeen. Kuitenkin muutos ajattelussa tapahtui hyvin nopeasti ja voi sanoa yllättäen. Vielä elokuun alussa 2006   oikeusministeriön suunnitelmissa lähdettiin 50.000 asukkaan asukaspohjasta käräjäoikeudelle. Vähän sen jälkeen ilmestyneessä oikeusministeriön tulevaisuuskatsauksessa oli päädytty jo 100.000 asukkaan rajaan. Myöskään toimitilarakentamisessa ei ollut otettu huomioon tällaista ajatuksen muuttumista. Esimerkiksi Heinolan käräjäoikeuteen saneerattiin erinomaiset, nimenomaan toimivaa käräjäoikeutta silmällä pitäen modernit tilat, joihin muutettiin vuonna 1999 eli vasta muutama vuosi sitten. Senkin jälkeen oikeustalorakentaminen on jatkunut melko vilkkaana.

Käräjäoikeuksien toimipaikat

Valtion vuoden 2008 talousarviossa on todettu, että käräjäoikeusverkostoa valmistellaan 25 - 30 maakunnallisen käräjäoikeuden ja muutamien niitä tukevien sivukanslioiden varaan. Lisäksi työryhmän toimeksiannon valmisteluasiakirjoissa todetaan, että sivukanslioiden määrää ja sijaintia on arvioitava kokonaan uudelleen. Vielä todetaan, että ei ole taloudellista säilyttää sivukansliaa  20 -50 kilometrin päässä pääkansliasta. Maantieteellisistä etäisyyksistä johtuen on kuitenkin mahdollista tietyin edellytyksin järjestää käräjäoikeuden sivukanslia joillekin paikkakunnille, jos se on asukkaiden oikeuspalvelujen kannalta tarpeen. 

Työryhmä katsoo, että käräjäoikeusverkoston kehittämisen taustalla olevat tavoitteet edellyttävät käräjäoikeuden tehokkuutta ja aktiivista johtamista. Yksikkökoon suurentamiselle asetetut tavoitteet voivat toteutua vasta, kun kaikki käräjäoikeuden toiminnot on keskitetty käräjäoikeuden tuomiopiirissä yhteen paikkaan. Lisäksi esitetään sivukanslian säilyttämistä vastaan puhuvia perusteluja, kuten lähiesimiehen nimeämisen tarve, kanslian houkuttelevuus ja turvallisuuskysymykset. 

Heinolan käräjäoikeuden mielestä edellä esitetyt argumentit eivät ole kestäviä. Organisoimalla toiminta järkevästi kyetään helposti eliminoimaan työryhmän esittämät haittatekijät. Ajatus siitä, että suuri yksikkö työpaikkana on pientä yksikköä houkuttelevampi, ei perustu mihinkään käytännön kokemuksiin. Yleensä tilanne näyttää olevan päinvastoin. Henkilöt, jotka ovat työskennelleet erikokoisissa yksiköissä, ovat viihtyneet yleensä paremmin pienissä yksiköissä, koska niissä toiminta on joustavaa ja työnjako oikeudenmukaista. Usein viitatussa valtiontalouden tarkastuskertomuksessa 125/2006 on selvitetty käräjäoikeuksien tulosohjausjärjestelmää ja käräjäoikeuksien johtamista. Kertomuksessa on todettu, että tarkastusaineiston pohjalta ei voi tehdä suoria johtopäätöksiä siitä, mikä vaikutus käräjäoikeuden koolla on tuloksellisuuteen ja käsittelyaikoihin. Ei voida sanoa, että suuressa käräjäoikeudessa päästään parempaan tulokseen ja lyhyempiin käsittelyaikoihin kuin pienissä, koska se ei vastaa todellisuutta.   

Toimitilat
Toimitilojen ajanmukaisuus on yksi keskeisiä tekijöitä. Heinolan käräjäoikeudella on käytössään erinomaiset alioikeusuudistuksen muutokset huomioon otetut, hyvin suunnitellut ja rakennetut käytännölliset toimitilat. Ne ovat osoittautuneet käytännössä hyvin toimiviksi. Tiloja on ensiarvoisen tärkeää hyödyntää myös jatkossa sen jälkeen, kun Heinolan käräjäoikeus on yhdistetty Lahden käräjäoikeuteen 1.10.2008. Ehdotuksessa todetaan, että yhdistäminen edellyttää lisätilojen rakentamista Lahden käräjäoikeuteen Heinolan käräjäoikeuden siirtymiseksi ja että Orimattilan sivukanslian henkilöstö voisi siirtyä heti. Koska Heinolan käräjäoikeuden kanslian vuokrasopimus olisi irtisanottavissa vuonna 2015, Heinolassa toimisi sivukanslia, kunnes lisätilat valmistuvat. Sivumennen sanottuna voidaan todeta, että Heinolan käräjäoikeuden yhdistämistä käsiteltäessä oikeusministeriön taholta esitettiin sellainenkin näkemys, että Orimattilan sivukanslia voisi säilyä kiinteistöasioiden Maanmittauslaitokseen siirtymiseen, vuoden 2010 alkuun saakka.

Heinolan käräjäoikeudessa on kaksi isoa pääkäsittelysalia ja kaksi valmistelusalia oheistiloineen. Kiinteistöasioiden muutoksen myötä 2. kerroksessa vapautuviin kiinteistökanslian tiloihin voisi sijoittaa kaksi valmistelusalia tai jopa pienen pääkäsittelysalin ilman merkittäviä muutoksia ja investointikustannuksia. Käräjäoikeudessa on vielä nykyisten laamannin, kahden käräjätuomarin, käräjäviskaalin ja notaarin sekä käräjäsihteereiden työhuoneiden lisäksi 3. kerroksessa kolme vapaata työhuonetta. Niihin voitaisiin sijoittaa 1 - 2 käräjätuomari - käräjäsihteerityöparia. Lisäksi 4. kerroksessa on käyttämättömiä entisiä hotellihuoneita, jotka voitaisiin vuokrata, ja sijoittaa niihin 1 - 2 työparia.

Toimiva sivukanslia tai sivutoimipiste

Lahden käräjäoikeuteen siirtyvistä kunnista Heinolassa, Sysmässä ja Hartolassa on tällä hetkellä lähes 30.000 vakinaista asukasta. Kesäaikana asukasluku tiiviin mökkiasutuksen takia nousee jopa kaksinkertaiseksi. Merkittävä osa loma- asunnoista on kaiken lisäksi ympärivuotisessa käytössä. Sitä myötä myös käräjäoikeudessa käsiteltävien asioiden määrä kasvaa. Heinola ei ole mikään taantuva maaseutukaupunki, vaan vilkas teollisuuskaupunki. Sen lisäksi naapurikunnissa Sysmässä ja Hartolassa on pienteollisuutta. Nämä kunnat muodostavat Itä-Hämeen alueen, jonka asukkaat ja yritykset tarvitsevat jatkossakin toimivat tuomioistuinpalvelut kaikissa käräjäoikeudessa käsiteltävissä asioissa, kuten riita-, rikos-,  hakemus-, pakkokeino- ja konkurssiasioissa. Näiden asioiden jättäminen ja keskittäminen Heinolan kansliaan on välttämätöntä, kun otetaan huomioon Lahden käräjäoikeuden puutteelliset ja toiminnallisesti epätarkoituksenmukaiset tilat. Heinolan tilojen hyödyntäminen on sekä taloudellisesti että toiminnallisesti järkevää. Tehdään Lahden käräjäoikeuden toimitilojen osalta mikä ratkaisu tahansa, kustannukset ovat huomattavat. Uuden oikeustalon rakentaminen maksanee kalustoinvestointeineen hyvinkin 15 miljoonaa euroa.

Edellä kerrotut syyt puoltavat sitä, että Heinolaan on erityisesti sen hyvien toimitilojen takia syytä jättää pysyvä sivukanslia tai sivutoimipiste. Kanslian on oltava täyden palvelun kanslia, jossa on riittävästi henkilökuntaa turvaamassa sen toimivuutta ja jatkamassa hyvää työyhteisöä. Oikeusministeriön on taattava syntyvälle Lahden käräjäoikeudelle riittävät toimintaresurssit, jotta Heinolan pisteen toiminta voidaan säilyttää entisellään. Kansliaan pitää jäädä riita-asioiden tuomarikokoonpanon mahdollistavat kolme vakinaista käräjätuomaria ja heidän käräjäsihteerinsä. Lisäksi tarvitaan käräjäviskaali ja notaari. Kansliahenkilökunnan määrän on säilyttävä ennallaan. Se, että osastosihteeri on virkavapaana pääluottamusmiehen tehtävän takia, ei saa johtaa viran lakkauttamiseen. Kanslia voinee toimia Lahden käräjäoikeuden omana osastona, jolla on oma esimiehensä.

Heinolan kansliaan jäävä Heinolan käräjäoikeuden nykyinen motivoitunut ja erittäin ammattitaitoinen henkilökunta kykenee tarvittaessa käsittelemään jossain määrin myös pääkansliasta Heinolaan käsiteltäväksi siirrettäviä riita-, rikos- ja hakemusasioita. Toimitilat mahdollistavat lisäksi joustavin järjestelyin huomattavassa määrin valmistelu- ja pääkäsittelyistuntojen toimittamisen Heinolan tiloissa. Tarvittaessa voidaan Heinolaan sijoittaa summaarisia riita-asioita käsittelevää henkilökuntaa.

Henkilöstön tarpeen laskemisperusteista

Työryhmän mietinnön sivuilla 32 - 36 on esitetty arvio eri henkilöstöryhmien keskimääräisestä  ratkaisukapasiteetista. Työryhmä ilmoittaa arvioineensa eri henkilöstöryhmien ratkaisukapasiteettia eri asiaryhmissä ja avustavan henkilöstön tarvetta niissä suhteessa tuomareiden lukumäärään. Työryhmä on pyytänyt asiasta isoimpien käräjäoikeuksien näkemykset. Vastoin mietinnössä esitettyä asiasta ei ole käyty kovin laajamittaista keskustelua eikä ennen keskustelun käymistä ole ollut mahdollisuutta perehtyä laskelman perusteisiin. Keskiarvoinen ratkaisukapasiteetti onkin vain karkea mitoitusperuste, kuten mietinnössä on aivan oikein todettu. Keskimääräinen ratkaisukapasiteetti on arvioitu selvästi liian suureksi. Sekä tuomarin että kansliahenkilökunnan työssä pitää jäädä aikaa itsensä kehittämiseen, ammattitaidon ylläpitämiseen ja uuden oppimiseen. Opiskelu ja jatkuva kouluttautuminen kuuluu kiinteänä osana työhön. Se on vaativaa ja aikaa vievää. Myöskään asiakaspalvelua, toisten työntekijöiden tutorointia ja mentorointia ei pidä väheksyä. Kaikelle tälle pitää jäädä aikaa. Toiminta ei ole koko ajan vain asioiden ratkaisemista. Valmistelun ja päätösharkinnan pitää voida tapahtua rauhassa ja kiireettömästi. Työmenetelmiäkin on siinä ohessa kehitettävä. 

Heinolan käräjäoikeus on samaa mieltä kuin Kouvolan hovioikeus, ettei henkilöstön määrän vähentäminen ole omiaan parantamaan lainkäyttötoiminnan laatua. On otettava huomioon, että yhdistämisen toimeenpaneminen suunnitteluineen, palavereineen ja muine toimenpiteineen vie henkilöstöltä aikaa ja voimavaroja. Ennen kuin tilanne normalisoituu, aikaa kuluu muutama vuosi. Tästä syystä henkilöstöä ei voi ainakaan heti vähentää. Pitää odottaa, että käräjäoikeuksien toiminta on vakiintunut ja että on luotettavaa tietoa todellisista työmääristä. Vasta sen jälkeen on mahdollista harkita, onko henkilöstön vähentämiseen perusteita.

Muutokseen liittyy monenlaisia henkilöstöä koskevia kysymyksiä, jotka on kokonaan jätetty selvittämättä. Projektipäällikön nimeäminen suunnittelemaan muutosta on sinänsä tarpeellinen, mutta ei kuitenkaan riittävä askel, jotta muutos voidaan viedä läpi kunnialla. Tarvitaan vahva organisaatio hanketta varten. Jos muutos toteutetaan ehdotetulla tavalla, se tietää henkilöstön osalta pitkiä työmatkoja ja joidenkin kohdalla jopa muuttamista uudelle paikkakunnalle. Kysymys ei ole pienistä asioista. Henkilökunnan asema on turvattava riittävästi.

Muita asiaan vaikuttavia tekijöitä

Erikoistuminen
Valtiontalouden tarkastusviraston tarkastuskertomus on varsin tuore, reilun vuoden takaa. Siitä käy selville, että erikoistuminen käräjäoikeuksissa on ollut hyvin harvinaista. Yleensä se on toteutettu siten, että osa käräjätuomareista on ollut rikostuomareita, kun taas osa on käsitellyt ainoastaan riita-asioita. Merkillepantavaa on, että käräjäoikeuksissa, joissa erikoistumista ei ole toteutettu, on yleensä oltu tyytyväisiä ja sitä mieltä, että pelkästään tietyntyyppisten juttujen ratkaiseminen on kaventanut merkittävästi oman ammattitaidon alaa ja merkinnyt työn yksipuolistumista. Vaikkakin on muotia puhua erikoistumisesta, niin asiaa on syytä tarkastella analyyttisesti. Voidaan kysyä, halutaanko ainoastaan erikoistuneita tuomareita vai onko yleistuomari, joka käsittelee monentyyppisiä asioita sittenkin realistinen vaihtoehto. Jos erikoistutaan, niin ratkaisutoiminnan kannalta on välttämätöntä, että harkitaan tarkkaan, mihin asioihin kannattaa erikoistua. Niihinkin asioihin on syytä erikoistua useampi kuin yksi tuomari, jottei tietotaito ole vain yhden henkilön varassa. Ratkaisutoiminnan laadun kannalta erikoistumisella voi kyllä olla myönteistäkin vaikutusta. Henkilöstövähennyksiä ei voida kuitenkaan perustella erikoistumisella, kuten mietinnössä on tehty.

Oikeuspaikkasäännökset

Oikeuspaikkasäännökset ratkaisevat sen, miten asiat ohjautuvat eri käräjäoikeuksiin. Tästä syystä on syytä katsoa huolella, miten oikeuspaikkatyöryhmän mietinnössä esitetyt kannanotot toteutetaan käytännössä.  Esimerkiksi kiinteistön sijaintipaikan forumista luopuminen voi aiheuttaa epäterveen muutoksen.

Sähköinen asiointi sekä puhelin- ja videokuulustelu

Työryhmä on suhtautunut hyvin optimistisesti sähköiseen asiointiin ja mahdollisuuksiin hyödyntää uutta teknologiaa suullisissa käsittelyissä. Puhelinkuulustelu on kuitenkin mahdollista ainoastaan poikkeuksellisissa tilanteissa. Tämä ilmenee selvästi korkeimman oikeuden ratkaisusta KKO:2007:82. Käräjäoikeuksien mahdollisuudet hyödyntää mainittua tekniikkaa eivät ole aivan sellaiset kuin, miksi työryhmä ne näkee. 

Taloudelliset laskelmat
Kun puhutaan käräjäoikeusverkoston uudistamisesta ja siitä, että taloudelliset realiteetit edellyttävät kertaheitolla tapahtuvaa radikaalia muutosta, olisi samalla odottanut, että mietintö sisältäisi yksityiskohtaisia kustannuslaskelmia. Henkilöstön vähentämisen kustannusvaikutusten laskeminen ei riitä. Tarvitaan laskelma mahdollisesti saavutettavista säästöistä. Laskelmassa olisi otettava huomioon henkilökustannusten ohella myös muut, muun muassa työtiloista, välineistä ja toimitiloista aiheutuvat kustannukset.

Lopuksi
Käräjäoikeusverkostoa on muutettu alioikeusuudistuksesta 1.12.1993 lukien jo yli 14 vuoden ajan. Sinä aikana on laadittu useita selvityksiä. Työryhmän mietintö on jatkoa niille selvityksille. Se on laadittu varsin nopeasti. Samoin verkoston toimeenpano on tarkoitus toteuttaa lyhyellä periodilla toimitilarakentamista lukuunottamatta. Yhteiskunnan muuttuminen ja oikeudellistuminen ei ole ollut niin nopeaa, etteikö sitä olisi osattu ennakoida oikeustalo- ja toimitilarakentamisessa. Siksi nyt on ensiarvoisen tärkeää hyödyntää jo olemassa olevat asianmukaiset toimitilat pysyvinä sivukanslioina tai -toimipisteinä.

Lausunto on valmisteltu työryhmässä, jossa jäseninä ovat olleet ma. laamanni Olli Kyrö, käräjätuomari Markku Vuorio, ma. käräjätuomari Tea Ståhlberg, ma. käräjäviskaali Tomi Mäkelä, notaari Laura Oivanen ja ma. osastosihteeri Hannele Parikka. Koko henkilökunnalla on ollut mahdollisuus vaikuttaa lausunnon sisältöön.

		Olli Kyrö
Ma. laamanni
Heinolan käräjäoikeus