RIIHIMÄEN KÄRÄJÄOIKEUS				30.1.2008
Temppelikatu 14 
11100   Riihimäki

OIKEUSMINISTERIÖ
Oikeushallinto-osasto

Asia: Lausunto mietinnöstä Käräjäoikeusverkoston kehittäminen (2007:12)

Viite: Oikeusministeriön kirje 23.11.2007 OM 8/31/2007

Riihimäen käräjäoikeus esittää lausuntonaan seuraavaa:

Työryhmän ehdotus perusteluineen

Työryhmä on toimeksiantonsa mukaisesti ehdottanut käräjäoikeusverkoston uudistamista siten, että nykyisten 54 käräjäoikeuden sijaan perustettaisiin vain 25 käräjäoikeutta. Työryhmä on katsonut uudistuksen takaavan käräjäoikeuksien entistä tehokkaamman ja laadukkaamman toiminnan. Uudistuksen myötä tehtävät jakautuisivat entistä tasaisemmin käräjäoikeuksien kesken. Työryhmän tavoitteena on ollut muodostaa kunkin maakunnan alueelle 1-3 käräjäoikeutta siten, että kunkin käräjäoikeuden väestöpohjaksi tulisi vähintään 100.000 henkilöä.

Käräjäoikeus katsoo, että uudistusta sinänsä voidaan pitää kannatettavana. Käräjäoikeuden koon kasvattaminen luo edellytyksiä tuomarien erikoistumiselle, joka lisää tuottavuutta ja tehostaa toimintaa. Yhteiskunnallisen kehityksen mukana käsiteltävät asiat ovat vaikeutuneet ja monipuolistuneet, minkä vuoksi tuomareilta vaaditaan entistä tehokkaampaa ja laadukkaampaa toimintaa. 

Uusien käräjäoikeuksien tuomiopiirit

Työryhmä on kaavaillut, että kunkin käräjäoikeuden tuomiopiiri myötäilisi maakuntarajoja,  siten että kussakin maakunnassa  olisi pääsääntöisesti yksi käräjäoikeus paitsi Uudellamaalla käräjäoikeuksia olisi useampia. Tällä kaavamaisella perusteella tulisi muodostetuksi varsin laaja-alaisia käräjäoikeuksia, jolloin asiointimatkat tulisivat eräissä tapauksissa kohtuuttoman pitkiksi. Vaikka tekniikan kehittymisen johdosta henkilökohtainen asiointi alioikeuksissa onkin selvästi vähentynyt, niin istuntoon päätyvissä siviili - ja rikosasioissa pääsääntöisesti edellytetään asiakkaiden henkilökohtaista läsnäoloa. Tämän vuoksi olisi kohtuutonta, jos asiointimatkat käräjäoikeuden tuomiopiirin reuna-alueilta muodostuisivat huomattavan pitkiksi. Monet käräjäoikeudessa asioivat joutuvat edelleen käyttämään julkisia kulkuneuvoja.  Julkisen liikenteen näivettyminen on tosiasia. 

Mainitulla perusteella olisi ehkä syytä vielä harkita väkirikkainpien  ja laaja-alaisimpien  maakuntien osalta perustettavaksi kaksi käräjäoikeutta saman maakunnan  alueelle.

Maakuntien rajat ja talousalueiden rajat eivät  ole täysin yhteneviä. Oikeuspalvelujen käyttäjien kannalta on merkityksellistä, että tuomioistuimen toimipaikka sijaitsee talousalueen keskustassa, jolloin asiointi koko tuomiopiirin alueelta on joustavaa. Kun Riihimäen seutukunta ja Hyvinkää muodostavat yhteisen suurehkon  talousalueen voidaan perustellusti ajatella muodostettavaksi uusi käräjäoikeus, johon tulisivat kuulumaan Riihimäen, Hyvinkään, Lopen ja Hausjärven kunnat. Liikenneyhteydet huomioon ottaen käräjäoikeuden pääkanslia sijaitsisi Riihimäellä. Käräjäoikeuden väestöpohjaksi  tulisi tällöin noin 90.000 asukasta. 

Uudistuksen toteuttamisaikataulu

Työryhmän näkemyksen mukaan käräjäoikeusverkoston rakennemuutos tulisi toteuttaa samaan aikaan kirjaamisasioiden Maanmittauslaitoksen käsiteltäväksi siirtämisen kanssa.
  
Rakentamis- tai muita toimenpiteitä edellyttävät toimitilajärjestelyt toteutettaisiin kuitenkin vähitellen  sitä mukaa kun tilat järjestyvät. Käytännössä tämä merkitsisi sitä, että useilla paikkakunnilla lakkaava käräjäoikeus toimisi siirtymäajan sivukansliana. 

Käräjäoikeus katsoo, että lakkautettavien käräjäoikeuksien tulisi jatkaa itsenäisinä tuomioistuimina kunnes tarvittavat toimitilat valmistuisivat. Sivukansliat ovat käytännössä osoittautuneet haavoittuviksi ja epätaloudellisiksi ratkaisuiksi.

Haastemiesten toimipaikat 

Mietinnössä on esitetty, että muun henkilöstön siirtyessä  keskittämisen johdosta uuden käräjäoikeuden kansliapaikalle, tarkoituksenmukaista olisi, että haastemiehet jatkaisivat toimintaansa nykyisillä paikoillaan. Käräjäoikeus yhtyy tähän käsitykseen.  Nykyisen käräjäoikeuden haastemiehet ovat  seutukunnalla asuvia ja paikalliset olot tuntevia. Toisaalta, mikäli haastemiesten toimipaikka olisi kaukana, haasteiden henkilökohtainen noutaminen vähenisi huomattavasti, mikä taas lisäisi tiedoksiantokustannuksia. 

 
Henkilöstön määrä

Mietinnössä esitetyt  ratkaisukapasiteetit tuomaria kohden erityisesti laajoissa riita- ja velkajärjestelyasioissa  ovat ylimitoitettuja.  Notaarien ratkaisukapasiteetti ei ainakaan summaaristen asioiden osalta ole realistinen. Huomattava osa notaareille tulevista summaarisista asioista tulee riitaisiksi   ja ne käsitellään istunnossa.

Myöskään kansliahenkilöstön vähentämisen osalta  työryhmän arvio ei ole realistinen. Vaikka sähköinen asiointi summaarisissa asioissa onkin lisääntynyt, se ei vähennä työmäärää esitetyllä tavalla. Summaarisissa asioissa käyttöönotettava ulosottoa helpottava uusi haastehakemusten tallennuspohja lisää  työtä käräjäoikeudessa. 

Käräjäoikeus katsoo, että mietinnön epärealistisilla henkilöstövähennyksillä on laskennallisesti saatu aikaan säästöjä, jotka eivät toteudu. 

Muilta osin käräjäoikeudella ei ole lausuttavaa työryhmän mietinnön johdosta.

    

Helena Alitalo-Vilkama
Laamanni