18.1.2008

Oikeusministeriölle 

Rauman käräjäoikeus esittää lausuntonaan käräjäoikeusverkostotyöryhmän esityksestä kunnioittavasti seuraavaa: 

Työryhmä on ehdottanut, että Satakunnassa, jonka asukasmäärä on noin 229.000, olisi vain yksi käräjäoikeus, Porin käräjäoikeus, jolla olisi  istuntopaikka Raumalla, mutta ei pysyvää sivukansliaa. 

Ensisijainen esitys
Rauman käräjäoikeus esittää, että Satakuntaan perustetaan (säilytetään) myös toinen yleinen alioikeus, Rauman käräjäoikeus, perustellen esitystä seuraavasti: 

Satakunnan maakunnassa on riidattomasti kaksi aluekeskusta, Pori, jossa on noin 76.000 asukasta, ja Rauma, jossa on vuoden 2009 alussa runsas 40.000 asukasta, kun  Lapin kunta on liittynyt Raumaan. Lisäksi on huomattava, että Rauman naapurissa Eurajoella on Pohjoismaiden suurin rakennustyömaa, Olkiluoto 3, jossa on tällä hetkellä noin 2500 työntekijää ja joka työntekijämäärä lisääntyy tulevina vuosina ja joka siten työllistää  alueella olevien ulkomaalaisten myötä ja muutoinkin Rauman käräjäoikeutta aiempaa enemmän vielä useita vuosia. 

Ydinvoimalan ja sen uudisosan rakennustyömaan lisäksi Raumalla on mm. yksi Suomen suurimmista satamista, Aker Yards Oy:n telakka, UPM-Kymmene Oyj:n Euroopan suurin aikakauslehtipaperitehdas, Botnian sellutehdas, Oras Oy:n tuotantolaitokset ym. Hovioikeuden tarkastajan tarkastuskertomuksessa vuodelta 2000 on todettu, että vireä taloudellinen toimeliaisuus vaikuttaa asioiden laatuun ja oikeudelliseen vaikeuteen sekä riita- että rikosasioissa. Edelleen sanotussa lausunnossa on todettu, että käräjäoikeuksien tuomiopiireissä taloudellista toimeliaisuutta koskevissa luvuissa erot ovat huomattavat etenkin, kun tarkastellaan tuomiopiirin alueen kokonaisliikevaihtoa. Turun  hovioikeuspiirissä tarkastelujaksolla Tampereen ja Turun seudut samoin kuin Rauman ja Salon seudut erottuivat selvästi muista. Valtakunnalliseen keskiarvoon ylsi neljä yksikköä, muun muassa Rauma ja Salo.

Tällä hetkellä Rauman käräjäoikeuden väestöpohja on noin 59.000 asukasta. Käräjäoikeuden väestöpohjaa voitaisiin vahvistaa Porin käräjäoikeuteen kuuluvien Harjavallan, Huittisten, Kokemäen, Köyliön ja Säkylän liittämisellä Rauman käräjäoikeuteen, jolloin sen väestöpohja nousisi yli 90.000 asukkaan. Etäisyydet näistä kunnista Raumalle eivät olennaisesti poikkea Porista, ne ovat esimerkiksi Säkylästä ja Köyliöstä Raumalle Poria lyhyemmät. 

Harkinnan arvoinen seikka on myös se, että Laitila, Pyhäranta ja Uusikaupunki
- jotka ovat lähempänä Raumaa kuin Turkua - liitetään Rauman käräjäoikeuteen, jolloin sen väestöpohja olisi noin 120.000 henkeä. Tällöin myös työryhmän esitys vähintään 100.000 asukkaasta riittävän asiamäärän noin 10 tuomarille tuottavana toteutuisi. Harkittavaksi tulisi tällöin myös sivukanslian ja/tai istuntopaikan perustaminen Kokemäelle ja/tai Uuteenkaupunkiin, joissa sellaiset tällä hetkellä ovat. Ulkoministeri Ilkka Kanerva on Uusi-Rauma-lehden haastattelussa 3.1.2008 lehden mukaan lausunut, että hän ei näe mitään erityistä syytä, miksi Satakunnan ja Varsinais-Suomen välillä pitäisi olla raja ja että Satakunta on liian pieni yksikkö. Käräjäoikeuden käsityksen mukaan asiaa ei pidäkään tarkastella välttämättä nykyiseen maakuntarajaan pitäytyen vaan siltä pohjalta, miten oikeudenhoito tulisi tällä alueella parhaiten organisoida.

Länsi-Suomessa Rauman talousalueella kansalaisilla ovat oikeuspalvelut olleet saatavilla kohtuullisella etäisyydellä ja tähän asiantilaan merkitsisi huononnusta se, että kansalaiset näitä palveluja tarvitessaan joutuisivat matkustamaan enimmillään lähes 100 kilometriä Poriin. Jos Raumalla käräjäoikeuden toiminta loppuisi eikä tänne perustettaisi edes sivukansliaa, olisi tämä todellinen huononnus kansalaisten oikeusturvaan. 

Totean, että Turun käräjäoikeus käsittäisi työryhmän laajennusesityksen  jälkeen noin 460.000 asukasta. Kokemus viimeisen, vuoden 1993 käräjäoikeusuudistuksen jälkeen on osoittanut, että pisimmät käsittelyajat ovat suurimmissa käräjäoikeuksissa, esimerkiksi Helsingissä. Vaikka resurssijaolla on keskeinen merkitys, ei myöskään johtamiseen ja työmotivaatioon liittyviä asioita tule unohtaa. 

Toissijainen esitys 
Jos valtioneuvosto harkitsee oikeaksi, että Satakunnan oikeuspalvelujen laatu ja saatavuus turvataan yhdellä käräjäoikeudella, esitämme, että tulevalla Satakunnan käräjäoikeudella on pysyvä sivukanslia ja istuntopaikka Raumalla. 

Perustelemme esitystä seuraavasti: 

Toteamme aluksi, että työryhmä on säilyttämässä Rauman sivukanslian vain sen ajan, kunnes päätoimipaikan (Pori) tilat ovat valmiit. Sen sijaan istuntopaikka - "kylmä asema" - Raumalla säilyisi. Muiden oikeuspalvelujen, esimerkiksi avioeron ja lähestymiskiellon, joita ihmiset hoitavat suoraan ilman lainoppinutta avustajaa, hakemisessa tulisi Rauman talousalueella asuvien asioida Porissa, ellei Raumalle jää pysyvää sivukansliaa. 

Työryhmän jäsen, oikeusministeriön kehityspäällikkö Sakari Laukkanen, on esittänyt pysyvän sivukanslia perustamista mm. Raumalle. Laukkanen on perustellut esitystään seuraavasti: 

"Rauman ja Salon sivukanslioiden osalta on merkityksellistä se, että molempien vaikutusalueella asuu yli 50.000 asukasta". 

Laukkanen jatkaa: 

"Miehitetyt sivukansliat ovat tärkeitä oikeusturvan kannalta, sillä ne säilyttävät ja ylläpitävät näillä paikkakunnilla muita oikeuspalveluja, kuten asianajopalveluja. Viime vuosien tilastojen perusteella on pääteltävissä, että kuuden pienimmän käräjäoikeuden asiamäärät eivät ole merkittävästi vähentyneet alueen asukasluvun vähenemisestä huolimatta. Tämä kuvastaa toimivan oikeudellisen infrastruktuurin tärkeää merkitystä laillisen yhteiskuntajärjestyksen ylläpitämisen, lainsäädäntöön ja sopimuksiin perustuvien oikeuksien toteutumisen sekä ihmisten oikeudellisen hyvinvoinnin ja luottamuksen kannalta". 

Rauman käräjäoikeus yhtyy Laukkasen näkemykseen. 

Työryhmän enemmistö on ehdottanut pysyvän sivukanslian perustamista muun muassa Iisalmeen, mutta ei esimerkiksi Raumalle ja Saloon. 

Esitän kysymyksen, miksi Iisalmen osalta tosiseikat ovat toiset, painavammat, kuin Rauman?

Oikeusministeriön julkaisusta Käräjäoikeuksien työtilastoja vuodelta 2006 (Toiminta ja hallinto 2007:10) ilmenee, että Rauman käräjäoikeuden väestö 1.1.2007 on ollut 58.904 henkeä - vähennystä edellisvuodesta 118 henkeä - ja Iisalmen käräjäoikeuden väestö 59.630 henkeä, jossa on 496 henkeä vähennystä edellisvuoteen. Työllistävimmät asiaryhmät käräjäoikeuksissa ovat, kun kiinteistöasiat siirtynevät maanmittaustoimistoihin, rikosasiat ja laajat riita-asiat. Iisalmessa on ollut vuonna 2006 791 rikosasiaa ja 50 laajaa riita-asiaa, kun meillä Raumalla luvut ovat olleet 670 ja 65. Juurikaan eroa ei siis vuonna 2006 ollut. Tarkasteltaessa asiamääräkehitystä vuodelta 2007 (30.9. mennessä) oikeusministeriön tilastoista havaitaan suunnan rikosasioissa muuttuneen: Raumalle on saapunut 519 rikosasiaa, Iisalmeen 476. Laajoja riita-asioita on sanottuna ajanjaksona tullut Raumalle 46, Iisalmeen 42. 

Rohkenen ennakoida, että tuleva väestökehitys ja työmääräkehitys käräjäoikeudessa Rauman talousalueella satamineen, telakoineen ja ydinvoimaloineen on selkeästi Iisalmen talousaluetta suurempi. Ainoa Iisalmen puolesta puhuva seikka on sen etäisyys pääpaikasta. Iisalmesta Kuopioon on noin 80 kilometriä, Raumalta Poriin runsas 50 kilometriä. Mielestäni etäisyyttä tärkeämpää on nykyinen ja tuleva asiamäärä ja juttujen laatu. 

Kerrotuin perustein esitän, että Raumalle perustetaan ainakin pysyvä sivukanslia istuntopaikan ohella ja siten turvataan oikeuspalvelujen saatavuus Rauman talousalueella. 

Muuta 	Uutta käräjäoikeusverkostoa rakennettaessa Suomea tulisi verrata Ruotsiin ja Norjaan, ei Tanskaan. Ruotsissa on noin 9 miljoonaa asukasta, maan pinta-ala noin 340.000 neliökilometriä ja siellä on 53 käräjäoikeutta, joista 8:ssa on 50.000-100.000 asukasta, kuten nyt Rauman käräjäoikeudessa.

Norjassa on noin 4,6 miljoonaa asukasta, maan pinta-ala myös noin 450.000 neliökilometriä ja siellä on 72 käräjäoikeutta. Niiden lukumäärää ollaan vähentämässä kuten Ruotsissakin mutta ei niin radikaalisti kuin nyt oikeusministeriön esityksessä.

Oikeuspalvelujen saatavuudessa ei voida sivuuttaa maantieteestä johtuvia seikkoja kuten kehityspäällikkö Sakari Laukkanenkin on eriävässä mielipiteessään todennut. Pinta-alaltaan 340.000 neliökilometrin Suomi ei ole verrattavissa 43.000 neliökilometrin Tanskaan. 

Suuri valtakunnallinen ja valtiontaloudellinen kysymys on lisärakentaminen ja sen aikataulu, jos oikeusministeriön esitys toteutuu. Jos "lisärakentaminen ajoittuu useista käytännön syistä ehkä noin 10 vuoden ajalle" kuten esityksessä todetaan, se vie pohjaa muutoksen onnistumiselta epävarmuuden jatkuessa vuosia. 

Lopuksi kiinnitän huomiota lakkautettavien käräjäoikeuksien henkilöstön asemaan niin Raumalla kuin muuallakin. Poriin siirtyvän henkilöstön päivittäinen työaika tulisi pitenemään vähintään 2 tuntia, henkilön asuinpaikasta riippuen jopa 3 tuntia tai enemmän. Huonot julkiset kulkuyhteydet Rauman linja-autoasemalle lisäävät päivän pituutta entisestään. Junayhteyttä ei ole. Satakunnassa jo toteutuneet virastojen yhdistämiset eivät ole vaatineet Rauman toimipaikkojen lakkauttamista, esimerkkinä vuoden 2008 alusta toteutunut Satakunnan ulosottovirasto, jonka raumalainen henkilöstö sai jäädä Raumalle omiin tiloihinsa kuten myöskin Satakunnan syyttäjäviraston Rauman käräjäoikeuden asioita käsittelevä henkilöstö.

Kari Laurén
Rauman käräjäoikeuden laamanni 
Puh. 010 364 6820, 050 511 2743, sähköposti: kari.lauren@om.fi