Oikeusministeriö
Oikeushallinto-osasto
PL 25
00023  VALTIONEUVOSTO

Lausuntopyyntö 23.11.2007; 
oikeusministeriön työryhmän mietintö käräjäoikeusverkoston kehittämisestä

	Lausuntonaan työryhmämietinnöstä 2007:12 Seinäjoen käräjäoikeus esittää kunnioittavasti seuraavaa:

1. Yleistä	Työryhmän tuli toimeksiantonsa mukaan tehdä ehdotus uudeksi käräjäoikeusverkostoksi siten, että kussakin maakunnassa olisi 1 - 3 käräjäoikeutta, jolloin koko maassa olisi käräjäoikeuksia 25 - 30. Käräjäoikeuden tuomiopiirin asukasmäärän tuli olla vähintään 100.000 henkeä. Työryhmä on päätynyt ehdottamaan, että käräjäoikeuksia olisi tulevaisuudessa 25. Etelä-Pohjanmaan maakunnassa ehdotus tarkoittaisi Kauhajoen ja Kauhavan käräjäoikeuksien lakkauttamista ja niiden toimintojen yhdistämistä Seinäjoen käräjäoikeuteen. Muodostuvan uuden käräjäoikeuden asukaspohja olisi lähes 200.000 henkeä. 

	Työryhmä on mietintönsä sivuilla 4 - 7 esittänyt useita perusteita kysymyksessä olevalle merkittävälle uudistukselle ja käräjäoikeuksien yksikkökoon suurentamiselle. Käymättä tässä enää tarkemmin läpi työryhmän esittämiä perusteita Seinäjoen käräjäoikeus toteaa, että uudistus on hyvä ja työryhmän hanketta puoltaviin perusteisiin on helppo yhtyä. Työryhmän toimeksiannon tavoitteet täyttyvät Etelä-Pohjanmaan osalta, kun tänne on muodostumassa koko maakunnan käsittävä käräjäoikeus laajoine väestöpohjineen. Hanketta puoltavat perusteet ovat haittapuoliin (asiointimatkojen ja henkilöstön työmatkojen pidentyminen ym.) verrattuna Etelä-Pohjanmaalla huomattavasti suuremmat. Seinäjoen käräjäoikeus kannattaa hankkeen toteuttamista Etelä-Pohjanmaalla työryhmän esittämällä tavalla, kuitenkin siten että joitakin yksityiskohtia on ehkä vielä mietittävä uudelleen; näistä tarkemmin jäljempänä. Työryhmä ei ole ottanut kantaa muodostuvien uusien käräjäoikeuksien nimikysymyksiin. Seinäjoen käräjäoikeuden näkemyksen mukaan uuden maakunnallisen käräjäoikeuden nimi voisi luontevasti olla Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus.

	Käräjäoikeusuudistus liittyy oleellisesti toiseen parhaillaan vireillä olevaan suureen hankkeeseen, kiinteistöjen kirjaamisasioiden siirtämiseen pois käräjäoikeuksista Maanmittauslaitokselle. Työryhmämietinnössä on lähdetty siitä, että nämä hankkeet toteutetaan samanaikaisesti vuoden 2010 alussa. Viime syksynä valmistuneessa kiinteistöjen kirjaamisasioiden siirtosuunnitelmassa (KIRSU) on lähdetty samasta aikataulusta. Seinäjoen käräjäoikeus pitää erittäin tärkeänä hankkeiden yhtäaikaista toteuttamista, jotta esimerkiksi välttämättömät henkilöstösiirrot käräjäoikeuksista Maanmittauslaitokseen onnistuvat mahdollisimman vähin hankaluuksin. 

2. Erityisiä huomioita työryhmän esityksestä

2.1. Toimitilakysymykset	

	Uuden maakuntapohjaisen käräjäoikeuden syntyminen keskuspaikkanaan Seinäjoki edellyttää, kuten työryhmäkin on todennut, Seinäjoen oikeustalon laajentamista. Tähän ovat kaikki valmiudet olemassa. Allekirjoittanut laamanni on käynyt asiasta neuvotteluja oikeustalon omistajan, Alfred Kordelinin säätiön asiamiehen kanssa ja myös Seinäjoen kaupungin suuntaan on käyty neuvonpitoa tontti- ja kaavoituskysymyksistä. Näiden neuvottelujen ja yhteydenottojen pohjalta voi todeta, että Alfred Kordelinin säätiöllä on valmiudet ja tahto ryhtyä oikeustalon laajentamisen suunnitteluun ja toteuttamiseen heti, kun valtiovallan taholta on saatu sitova päätös uudesta tuomiopiirijaosta. Työryhmä on arvioinut lisätilan saannin kestävän 4 - 5 vuotta. Allekirjoittaneen laamannin näkemys on, että lisärakentaminen voi onnistua tätä nopeammassakin aikataulussa. 

	Työryhmä on esittänyt, että Kauhajoella ja Kauhavalla ovat sivukansliat, kunnes tilat Seinäjoella valmistuvat. Kauhajoen osalta ei tässä suhteessa näyttäisi olevan ongelmaa. Kauhajoen toimitilojen vuokrasopimus on voimassa 31.3.2012 saakka. Mikäli sopimusta ei irtisanota 6 kk ennen vuokra-ajan päättymistä, vuokrasopimus jatkuu vuokra-ajan päätyttyä toistaiseksi 6 kuukauden irtisanomisajalla. Mikäli kaikki sujuu ennakoidussa aikataulussa, eli jos sitova päätös uudesta tuomiopiirijaosta saadaan jo kuluvan vuoden syksyllä, on mahdollista että Kauhajoen henkilökunta voisi muuttaa Seinäjoelle laajennettuun oikeustaloon jo Kauhajoen toimitilojen varsinaisen vuokra-ajan päättyessä tai ainakin pian sen jälkeen. On todettava, että Kauhajoen henkilökunta ei mahdu Seinäjoen käräjäoikeuden nykyisiin toimitiloihin, eli Kauhajoen henkilökunnan muutto Seinäjoelle voi tapahtua vasta Seinäjoen oikeustalon laajentamisen jälkeen. 

	Kauhavan käräjäoikeuden kohdalla toimitilakysymys on ongelmallisempi. Kauhavan tiloista oikeusministeriöllä on määräaikainen 31.3.2021 päättyvä vuokrasopimus. Kauhavan toimitiloissa on vastikään tehty mittava ja kallis remontti, ja Kauhavaan 1.1.2005 yhdistyneen Lapuan käräjäoikeuden entinen henkilökunta on muuttanut Lapualta Kauhavalle vasta tuon remontin valmistuttua kesällä 2006. Kauhavan käräjäoikeuden peruskorjatut tilat ovat kaikin puolin nykyaikaiset ja riittävät yhdistyneen Lapuan ja Kauhavan käräjäoikeuskokonaisuuden tarpeisiin ja henkilöstömäärään, ja tilojen  vuokrasopimus on oikeusministeriölle kallis ministeriön maksaessa vuokran yhteydessä vuokranantajalle osaa remontti- ja muutostöiden arvosta. Määräaikaisen vuokrasopimuksen pitkästä kestoajasta ja vuokran kalleudesta huolimatta Seinäjoen käräjäoikeus korostaa kuitenkin, että Kauhavankin kohdalla tulee olla kyse siirtymäajasta ja siirtymäajan sivukansliasta. Työryhmä on mietinnössään siis esittänyt, että Kauhajoella ja Kauhavalla ovat sivukansliat kunnes tilat Seinäjoella valmistuvat. Tämä lähtökohta on Seinäjoen käräjäoikeuden mielestä oikea ja maakunnallinen kokonaisuus huomioon ottaen perusteltu. Asiakkaiden palvelutarve ja maantieteellinen etäisyys ei sinänsä edellytä lainkaan sivukanslian ylläpitämistä Kauhavalla, joten sivukanslian olemassaolo voidaan perustaa vain ylimenokauden hoitamiseen. Työryhmän kantaan yhtyen Seinäjoen käräjäoikeus toteaa siten, että muu kuin siirtymäajan sivukanslia ei voi Kauhavallakaan tulla kysymykseen, ja siirtymäajalla on tässä ymmärrettävä nimenomaan Seinäjoen oikeustalon laajentamisen vaatimaa aikaa. 

	Kauhavan toimitilojen pitkän vuokrasopimuksen purkaminen tai neuvotteleminen uusiksi istuntotilojen ja niihin liittyvien välttämättömien aputilojen osalta saattaa olla vaikea tehtävä. Seinäjoen käräjäoikeuden mielestä tämä ei kuitenkaan saa olla esteenä sille että sivukanslian ylläpito Kauhavalla lakkaa heti kun se on mahdollista Seinäjoen oikeustalon laajennuksen tultua valmiiksi. 

	Työryhmä on esittänyt, että Seinäjoen toimipaikan lisäksi uudelle käräjäoikeudelle tulisi istuntopaikat Kauhajoelle ja Kauhavalle. Lakkautettavina istuntopaikkoina on mainittu Lapua, Alavus, Kurikka, Alajärvi ja Jalasjärvi. Näistä Kurikan istuntopaikka on jo lakannut 1.1.2008 ja Jalasjärvi lakkaa 1.4.2008. Seinäjoen käräjäoikeus pitää työryhmän linjausta tässäkin suhteessa oikeana. Lapualta on niin lyhyet etäisyydet Seinäjoelle ja Kauhavalle, että istuntopaikan säilyttämiselle siellä ei ole perusteita. Alavuden ja Seinäjoen välinen suhteellisen lyhyt etäisyys huomioon ottaen voidaan puoltaa istuntopaikan lakkauttamista myös Alavudelta. Alajärven istuntopaikan mahdollista säilyttämistä olisi ehkä syytä vielä miettiä ja selvittää tarkemmin. Alajärveltä on varsin pitkät etäisyydet sekä Seinäjoelle että Kauhavalle ja kumpaankin suuntaan varsin huonot liikenneyhteydet. Tässä vaiheessa Seinäjoen käräjäoikeus on kuitenkin Alajärvenkin istuntopaikan lakkauttamisen suhteen työryhmän esittämällä kannalla. 

	Työryhmä on esittänyt haastemiesten toimipaikkaverkoston säilyttämistä jatkossakin tiheänä. Seinäjoen käräjäoikeus yhtyy tässä kohdin esitettyihin työryhmän näkemyksiin. On varsin todennäköistä, että jatkossakin haastemiespalvelut ovat saatavissa kaikkien istuntopaikkojen yhteydessä. Mahdollisesti tulee harkittavaksi sekin, pitäisikö haastemiespalveluja olla saatavissa muuallakin, esimerkiksi Alavudella, josta istuntopaikka lakkautetaan. 

2.2. Henkilöstön mitoitus

	Työryhmän mietinnön sivuilla 31 - 37 on käsitelty eri henkilöstöryhmien mitoitusperusteita. Menemättä yksityiskohtiin Seinäjoen käräjäoikeus toteaa, että mitoitusperusteet ovat varsin kaavamaiset eivätkä ne ota huomioon käräjäoikeuksien välisiä yksillöllisiä eroavaisuuksia. Eräänä esimerkkinä tässä suhteessa voi mainita työryhmän pohdinnan siitä, kuinka päällikkötuomarina toimivan laamannin työaika sitoutuu toisaalta johtamiseen, toisaalta tuomitsemistyöhön. Työryhmän esittämä kaavamainen malli ei ota huomioon esimerkiksi sitä edellä sivuttua asiaa, että käräjäoikeudella on mahdollisesti pitkäänkin olemassa toisella paikkakunnalla sijaitseva siirtymäajan sivukanslia. Sivukanslian ylläpitäminen tuottaa monia käytännön hankaluuksia juuri tehokkaan johtamistoiminnan kannalta. Seinäjoen käräjäoikeus viittaa tältä osin työryhmän jäsenen käräjätuomari Jukka Jaakkolan eriävässä lausunnossa esitettyyn. Henkilökunnan mitoitus on syytä miettiä jokaisen syntyvän uuden käräjäoikeuden erityispiirteet huomioon ottaen. Mikäli Kauhavalle jää sivukanslia aina vuoteen 2021 saakka, sen tulee selkeästi näkyä lisäävänä tekijänä henkilöstömäärän mitoituksessa.

	Tarkempaa erittelyä Seinäjoen käräjäoikeus ei siis lähde tässä vaiheessa tekemään, mutta yleisesti ottaen näyttää siltä, että työryhmän käsitys “Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeuden” tulevasta tuomaritarpeesta vaikuttaa oikealta. Laskennallinen notaaritarve, 4 notaaria, on Seinäjoen käräjäoikeuden mielestä sen sijaan liian pieni. Seinäjoen, Kauhajoen ja Kauhavan käräjäoikeuksissa on tällä hetkellä 6 notaaria, ja asiamäärät huomioon ottaen nämä kaikki tulee saada säilyttää uudessa muodostuvassa käräjäoikeudessa. Notaarien määrään vaikuttaa tietysti myös se, mihin tuomioistuinharjoittelua ollaan kehittämässä. Notaarien määrä uusissa käräjäoikeuksissa tulee tarkentumaan tuomioistuinharjoittelun kehittämistä pohtimaan asetetun oikeusministeriön työryhmän työn valmistuttua.

	Allekirjoittanut laamanni on kuullut lausunnon valmistelun yhteydessä käräjäoikeuden johtoryhmää sekä varannut käräjäoikeuden koko henkilöstölle mahdollisuuden esittää näkemyksiä työryhmämietinnön johdosta. 

	Laamanni		Markku Latva-Teikari