JYVÄSKYLÄN KÄRÄJÄOIKEUS			28.1.2008
Vapaudenkatu 54, PL 534
40101 JYVÄSKYLÄ

Oikeusministeriö
Oikeushallinto-osasto
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Viite  OM 8/31/2007

Asia	Jyväskylän käräjäoikeuden lausunto Käräjäoikeusverkoston kehittämistyöryhmän mietinnöstä (2007/12)

	Pyydettynä lausuntona Jyväskylän käräjäoikeus kunnioittavasti esittää seuraavaa:

	Työryhmän ehdotus, sen lähtökohdat

	Työryhmän on tullut laatia ehdotus uudesta käräjäoikeusverkostosta maakuntapohjaisena ja siten, että käräjäoikeuden asukaspohja on vähintään noin 100.000 asukasta ja että suomen- ja ruotsinkielisen väestön mahdollisuudet saada palveluja omalla kielellään turvataan. Tavoitteena on ollut, että kussakin käräjäoikeudessa on vähintään 10 tuomarinvirkaa. Työryhmä on päätynyt ehdotukseen, että maassa on 25 itsenäistä käräjäoikeutta ja pääkansliaa, 5 pysyvää sivukansliaa ja 30 istuntopaikkaa. Käräjäoikeuksien tuomiopiirit noudattelisivat pääosin maakuntajakoa. Itsenäisten käräjäoikeuksien määrä putoaisi alle puoleen nykyisestä määrästä. 

	Käräjäoikeuksien lukumäärän vähentämisellä ja yksikkökoon suurentamisella pyritään käräjäoikeuksien toimintaedellytysten parantamiseen, tuomarien erikoistumismahdollisuuksien luomiseen  ja käräjäoikeuksien tehokkuuden ja tuottavuuden lisäämiseen. Tavoitteena on lainkäytön painopisteen siirtäminen käräjäoikeuksiin ja sitä kautta myös muutoksenhakualttiuden vähentäminen. Resurssien oikean kohdentamisen ohessa tavoitteena on muodostaa henkilörakenteeltaan toimintakykyisiä tuomioistuimia, joissa erikoistuminen on mahdollista, ja vähentää toiminnallista haavoittuvuutta, jota voi esiintyä pienissä käräjäoikeuksissa.  

	Jyväskylän käräjäoikeus hyväksyy ehdotetut lähtökohdat käräjäoikeusverkoston kehittämisessä oikeiksi osana yleistä yhteiskunnallista kehittämistä. Samalla kuitenkin huomautetaan, että Jyväskylän käräjäoikeuden käsityksen mukaan mitään tutkinnallista näyttöä ei ole siitä, että lainkäytön taso maassamme sinänsä olisi ollut pienemmissä käräjäoikeuksissa huonompi kuin suuremmissa käräjäoikeuksissa.

	Jyväskylän käräjäoikeuden lausunto

	Lähtökohtaisesti Jyväskylän käräjäoikeus hyväksyy työryhmän mietinnössä esitetyn Keski-Suomen maakunnan käsittävän lähes 270.000 asukkaan väestöpohjaisen käräjäoikeuden muodostamisen. Jatkovalmistelussa tulee kuitenkin kiinnittää huomiota erityisesti jäljempänä esiin tuotuihin ongelmakohtiin. Tässä lausunnossa ei oteta kantaa työryhmämietinnöstä ilmeneviin ilmiselviin vaikeuksiin kielellisten oikeuksien turvaamisessa eräissä osissa maata. Suurena linjana todetaan, että pysyviä sivukanslioita tulisi kaikin tavoin välttää, kokemus on osoittanut, että ne ovat hyvin ongelmallisia muun muassa johtamisen kannalta. Jyväskylän käräjäoikeus korostaa sitä, että uudistuksessa kokonaisuutena täytyy olla lähtökohtana oikeuslaitoksen toiminta ja siihen liittyvät näkökannat, ei sinänsä esimerkiksi aluepolitiikka. Tämän kaltainen uudistus olisi pitänyt saada aikaan jo vuonna 1993 alioikeusuudistuksen yhteydessä, mutta silloin siihen ei ilmeisesti ollut rohkeutta. Monilla paikkakunnilla uudistukset nyt toteutettuina saattavat olla henkilökunnan aseman kannalta hankalampia ja kokonaisuutena kalliimpia kuin jos ne olisi toteutettu jo tuolloin aikaisemmin.

	Työryhmämietinnön ongelmakohdat ehdotetun Jyväskylän käräjäoikeuden osalta, joihin tulee jatkovalmistelussa kiinnittää huomiota:

	Oikeuden saatavuus

	Lainkäytön ydinaluetta ovat suulliset oikeudenkäyntitilaisuudet. Etäisyydet ehdotetun uuden Jyväskylän käräjäoikeuden kaukaisimmista kunnista kansliapaikkakunnalle Jyväskylään tai istuntopaikoille ovat varsin pitkät. Ollaan lähellä sitä rajaa, kuinka kaukaa ja millaisin kustannuksin on kohtuullista velvoittaa asiaan osallisia ja heidän avustajiaan sekä todistajia saapumaan pääkäsittelyyn. 

	Henkilökunnan asema ja määrä

	Äänekosken ja Jämsän käräjäoikeuksien henkilökunnan työntekopaikat muuttuvat siirtymäaikojen jälkeen Jyväskylään. Heidän asemansa on turvattava tässä yhteydessä. On harkittava mahdollisuutta ainakin pidentyneen työmatkan ja mahdollisten muuttokustannusten korvaamiseen.

	Tuomareiden ja muun henkilökunnan virka-ajan ulkopuolella tapahtuva lisääntyvä matkustaminen kotoa työpaikalle tai kansliapaikkakunnalta istuntopaikkakunnalle sekä siellä oleskelu vapaa-aikana on kompensoitava.

	Johtamisen resursseihin suuressa yksikössä on kiinnitettävä huomiota. Kaksi laamanninvirkaa lakkautettaneen. Näiden virkojen haltijoiden virkamiesoikeudellinen asema on turvattava. Toisaalta uudistuksen toteuttamisesta yksiköissä vastaavat laamannit olisi valittava ja nimitettävä mahdollisimman pian ja huolehdittava siitä, että heille varataan riittävä tuki ja aika työn suunnitteluun ja toteuttamiseen.

	Käräjäoikeus toteaa painokkaasti, että työryhmämietintöön sisältyvät resurssilaskelmat ratkaisija- ja käsittelijätyövoiman tarpeesta ja määrästä perustuvat lukuihin, joihin on suhtauduttava erittäin varovasti. Käräjäoikeuden mielestä arviot tuomarin laajoja riita-asioita ja rikosasioita koskevasta ratkaisukapasiteetista eivät ole realistisia. Yrityssaneerausasioiden (s. 33) työmäärän rinnastaminen konkurssiasioiden työmäärään ei ole oikein, ensin mainittuihin liittyy pääsääntöisesti huomattavasti enemmän tuomarin ja sihteerin työpanosta. Samoin velkajärjestelyasiat vaativat enemmän työtä kuin ulosottovalitukset. 

	Työryhmän mietinnössä hallintoon arvioitu 12 %:n henkilöstötarve on laskettu kansliahenkilöstöstä, mutta se tulee laskea kokonaishenkilömäärästä. Lisäksi suuremmat yksiköt edellyttävät sisäistä organisointia, osastoja ja yksiköitä, joissa on lähiesimiehiä. Tämä lähiesimiestyö syö suoriteresurssia, jota ei ole työryhmän laskelmissa huomioitu. Esimerkiksi kehitys- ja muut keskustelut ja muu työnjohto vievät isossa yksikössä enemmän aikaa.

	Notaarimäärään ei tulisi tässä yhteydessä puuttua lainkaan, vaan säilyttää kaikki nykyiset notaarit, kunnes auskultoinnin kehittämistä koskeva työryhmä on saanut mietintönsä valmiiksi. Notaarien käyttö on tehokasta, tarpeellista ja halpaakin, nämä virat tarvitaan kaikki myös uuden verkoston aikana. 

	Kansliatilat, istuntopaikat

	Työryhmän ehdotuksen toteuttaminen edellyttänee mittavaa uudisrakentamista Jyväskylän oikeus- ja poliisitalossa. Paitsi lisähenkilökunnan työskentelytiloja, tarvitaan arviolta neljä uutta istuntosalia, kun otetaan huomioon myös Vaasan hovioikeuden kasvava istuntotarve Jyväskylässä. Jyväskylän oikeus- ja poliisitalossa on todettu mittavia rakentamiseen liittyviä ongelmia. Tulevan laajennus- ja korjausrakentamisen yhteydessä on panostettava siihen, että tilat tulevat paitsi niiden riittävyyden, myös terveellisyyden kannalta perusteellisesti tarkistetuiksi ja tarpeen tullen korjatuiksi.

	Myöskin Äänekosken siirtymäajan kansliatilojen ja istuntopaikan osalta on varmistettava, että tilat ovat terveellisyyden kannalta kunnossa.

	
	Tapani Koppinen
	 Laamanni