YLIVIESKAN KÄRÄJÄOIKEUS 			30.1.2008	                         					
PL 32
84101 YLIVIESKA

OIKEUSMINISTERIÖ
Oikeushallinto-osasto
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

	
LAUSUNTO TYÖRYHMÄMIETINNÖSTÄ 2007:12

1. Yleistä

Rikosasioiden kirjallinen menettely on merkittävästi muuttanut käräjäoikeuksien toimintaa. Jatkossa myös kiinteistöasioiden maanmittauslaitokseen siirtäminen muuttaa merkittävästi käräjäoikeuksien toimintaa. Vireillä on vielä lautamiesjärjestelmän uudistamista ja tuomioistuinharjoittelun uudistamista koskevia hankkeita. Tässä vaiheessa on vaikea tarkasti arvioida toteutuneiden ja vireillä olevien hankkeiden kokonaisvaikutuksia jatkossa tarvittavien käräjäoikeuksien määrään, mikä jonkin verran vaikeuttaa sen arvioimista, millaiseksi käräjäoikeusverkosto tulisi kehittää. 

Työryhmän mietintö perustuu lähtökohtaan, että käräjäoikeuden väestömäärän tulisi olla vähintään 100.000 asukasta ja kussakin käräjäoikeudessa tulisi olla vähintään 10 tuomaria. Yhtenä keskeisenä perusteena tälle on, että suuremmissa yksiköissä mahdollisuudet henkilökunnan osaamiseen ja ammattitaidon kehittämiseen muun ohessa erikoistumisen kautta ovat paremmat kuin pienemmissä yksiköissä. Ylivieskan käräjäoikeuden käsityksen mukaan työryhmän mietinnöstä ilmenevät lähtökohdat ja tavoitteet yli 10 tuomarin käräjäoikeuksista ovat oikeasuuntaisia ja kannatettavia. 

Työryhmän mietinnössä ehdotetaan, että Suomeen jäisi 25 käräjäoikeutta. Ylivieskan käräjäoikeuden käsityksen mukaan tarvitaan jonkun verran enemmän kuin 25 kansliaa. Kanslioiden ja myös istuntopaikkojen lukumäärää on tarkasteltava paitsi taloudellisesta näkökulmasta etenkin asiakkaiden palvelun ja henkilöstölle aiheutuvien haittojen vähentämisen kannalta. Sivukanslioiden osalta Ylivieskan käräjäoikeus huomauttaa, että ne jossain määrin heikentävät  
						2

tuomioistuimen tehokkuutta. Pääkanslian ja sivukanslian välillä voidaan töitä myös luontevalla tavalla jakaa, siirtää ja keskittää. Siten sivukanslioiden jättäminen on parempi vaihtoehto kuin kahden tai useamman käräjäoikeuden muodostaminen.  

2. Työryhmän ehdotuksen mukaisesta Ylivieskan käräjäoikeudesta

2.1. Uuden käräjäoikeuden tuomiopiiristä

Työryhmä on ehdottanut, että nykyiset Ylivieskan, Kokkolan ja Raahen käräjäoikeus yhdistetään yhdeksi käräjäoikeudeksi ja että muodostettavan Ylivieskan käräjäoikeuden tuomiopiiriin liitetään tällä hetkellä Oulun käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluvat Kestilä, Piippola, Pulkkila, Pyhäntä ja Rantsila. Näillä järjestelyillä päästäisiin yhteen väestömäärältään noin 190.000 asukkaan käräjäoikeuteen ja tuomareiden lukumäärä olisi enemmän kuin kymmenen. Pääkansliaa on ehdotettu Ylivieskaan ja pysyvää sivukansliaa Kokkolaan. 

Pietarsaaren käräjäoikeus on lakkautettu 1.3.2003 lukien. Siitä lähtien Pietarsaaren käräjäoikeuteen kuuluneet kunnat ovat kuuluneet Mustasaaren käräjäoikeuden tuomiopiiriin. Pietarsaaren käräjäoikeus yhdistettiin 1.3.2003 nimenomaan Mustasaaren käräjäoikeuteen, vaikka Kokkolan ja Pietarsaaren kaupunkien välinen etäisyys on vain 37 kilometriä, kun taas Pietarsaareen ja Vaasan (Mustasaaren käräjäoikeuden pääkanslian sijaintipaikkakunta) etäisyys on 99 kilometriä. Tästä yhdistämisratkaisusta on kulunut aikaa varsin vähän, joten vaikea on nähdä, miten tilanne on muuttunut muutaman vuoden takaisesta tilanteesta.

Työryhmän esitys on perusteellisesti käsitellyt myös Kokkolassa asuvan ruotsinkielisen vähemmistön asemaa. Työryhmän ehdotus ei käytännössä ainakaan heikennä nykyisin vallitsevaa tilannetta Kokkolan ruotsinkielisen vähemmistön kannalta, joten mitään estettä työryhmän ehdotuksen mukaisen käräjäoikeuden muodostamiselle ei ole.   

Ylivieskan käräjäoikeus pitää hyväksyttävänä tavoitteena, että käräjäoikeusverkosto pyritään muodostamaan niin, että tuomareiden lukumäärä kussakin yksikössä on vähintään kymmenen. Tähän tavoitteeseen pääsemiseksi tälle alueelle tulisi muodostaa yksi käräjäoikeus. Työryhmän ehdottama ratkaisu  on  paras mahdollinen maakuntajaotukseen pohjautuva ratkaisu. 

2.2 Tarvittavien kanslioiden lukumäärä

Työryhmän ehdotuksen mukaisen käräjäoikeuden tuomiopiiri on pinta-alaltaan varsin suuri. Pinta-alan ja Kokkolan ruotsinkielisen vähemmistön vuoksi alueelle tarvitaan kaksi pysyvää kansliaa. Ehdotuksen mukaisen käräjäoikeuden noin 190.000 asukkaasta noin 120.000 asuu Kokkolan seudun ulkopuolella. Henkilökuntaa Kokkolassa ei tarvita niin paljoa kuin pääkansliassa. Väestön painopistealueiden ja eri kanslioissa tarvittavan henkilöstömäärän vuoksi on luontevaa, että Kokkolaan jäisi sivukanslia.

					3

2.3. Vallitsevista realiteeteista pääkanslian sijaintipaikan valintaa silmälläpitäen

Haapajärven käräjäoikeus on 1.7.2006 yhdistetty Ylivieskan käräjäoikeuteen. Haapajärvellä toimii Ylivieskan käräjäoikeuden sivukanslia. Haapajärven sivukanslian henkilökunta on varautunut siihen, että heidän toimipaikkansa siirtyy Ylivieskaan heti, kun Ylivieskan toimitilat saadaan laajennettua niin, että Haapajärven sivukanslian henkilökunnallekin on tilaa Ylivieskassa. Ylivieskan toimitilojen laajentaminen niin, että myös Raahen käräjäoikeudessa tällä hetkellä työskentelevät mahtuisivat Ylivieskan toimitiloihin lienee mahdollista. Myös kokonaan uusien toimitilojen rakentaminen on mahdollista. Ennakoitavissa oleva henkilöstön siirtyminen maanmittauslaitokseen hiukan helpottaa tilajärjestelyiden toteuttamista.  

Työryhmän mietinnöstä ilmenee, että Raahessa toimitilojen vuokrasopimus ulottuu vuoteen 2015 saakka. Käytännössä on ilmeistä, että vähintään vuoteen 2016 saakka käräjäoikeudella on toimintaa ainakin Raahessa. Ylivieskan käräjäoikeuden saaman tiedon mukaan Raahen käräjäoikeuden toimitilat olisivat vuoteen 2010 mennessä laajennettavissa niin, että sekä nykyisen Ylivieskan käräjäoikeuden että Raahen käräjäoikeuden henkilökunta mahtuisi Raahen toimitiloihin.  

Ennakoitavissa on, että nykyisen Ylivieskan käräjäoikeuden vakinaisen henkilökunnan ikärakenne vuosina 2010 ja 2016 on seuraava:
               - vuonna 2010  ainakin 20 henkilöä on iältään  40-66 vuotiaita.
               - vuonna 2016 ainakin 17 henkilöä on iältään 40-66 vuotiaita
Näistä henkilöistä arviolta neljä siirtyy maanmittauslaitokseen, joten vuonna 2010 Ylivieskan käräjäoikeudessa on arviolta ainakin 16 henkilöä ja vastaavasti vuonna 2016 ainakin 13 henkilöä, joille erityisesti on merkitystä nyt tehtävillä ratkaisuilla.    

Haapajärveltä on matkaa Ylivieskaan 58 kilometriä ja Ylivieskasta Raaheen noin 100 kilometriä. Haapajärveltä Raaheen matkustaminen edellyttää Ylivieskan kautta kulkemista. Lyhin luonteva reitti Haapajärveltä Raaheen on noin 150 kilometriä. Työaikoihin soveltuvaa luontevaa julkista liikennettä ei ole edes Ylivieskan ja Raahen välillä puhumattakaan Haapajärven ja Raahen välillä. 

2.4. Pääkanslia Ylivieskaan

Raahe sijaitsee varsin etäällä Haapajärven seutukunnasta eikä luontevaa julkista liikennettä Raaheen ole. Raahe ei ole luontainen asiointisuunta Ylivieskan ja Haapajärven seutujen väestölle. Luontevat asiointisuunnat ovat Ylivieska ja toisaalta Oulu. Ehdotuksen mukaisessa käräjäoikeudessa Kokkolan seudun ulkopuolella asuu siis noin 120.000 asukasta. Näistä nykyisen Ylivieskan käräjäoikeuden alueella asuu noin 68.000 henkilöä ja 1.7.2006 saakka Ylivieskan käräjäoikeuteen kuuluneet Kalajoki ja Merijärvi mukaan lukien noin 78.500 henkilöä. Väestöstä siis suurin osa asuu lähempänä Ylivieskaa kuin Raahea. Valtaosalle väestöstä Raahessa sijaitseva kanslia on etäällä, huonojen kulkuyhteyksien takana. Ylivieska sijaitsee vilkkaasti liikennöidyn pääradan varressa. Etäämmältä tulevien asiakkaiden kannalta Ylivieskaan on ehdottomasti hel
						4

pompi päästä kuin Raaheen. Siten asiakasnäkökulmat selvästi puoltavat pääkanslian sijoittamista Ylivieskaan. 

Nykyisen Ylivieskan käräjäoikeuden henkilökunnan ikärakenteesta johtuu, että moni joutuu tekemään asuinpaikkaan liittyviä valintoja tai sitten sietämään varsin kohtuuttomia työmatkoja, jos kansliatoiminnot Ylivieskassa jossain vaiheessa lakkaavat.  Erityisesti Haapajärven sivukanslian henkilöstölle, joka siis vasta vähän aikaa sitten on henkisesti asennoitunut ja sopeutunut ajatukseen, että työ siirtyy Ylivieskaan, mahdottomalta tuntuu ajatuskin, että työ siirtyisi Raaheen. Vaikka Ylivieskan käräjäoikeus ei tiedäkään Raahen käräjäoikeuden henkilöstön ikärakennetta, Ylivieskan käräjäoikeus uskaltaa lausua, että varsin todennäköisesti Ylivieskan  valitseminen pääkansliapaikaksi aiheuttaa pienemmälle henkilöstömäärälle vaikeuksia kuin  pääkanslian sijoittaminen Raaheen.  

Ylivieskan hyvä sijainti hyvine liikenneyhteyksineen on osaltaan vaikuttanut siihen, että valtionhallinnon toimintoja on keskittynyt Ylivieskaan. Tämä suuntaus sellaisenaan ilmentää, että Ylivieska on luonteva pääkanslian sijaintipaikka.   

Saattaa olla, että olemassa olevat toimitilat ja mahdolliset rakennuskustannukset puoltaisivat pääkanslian  sijoittamista  Raaheen. Kun tehdään varsin kauaskantoiseksi tarkoitettua ratkaisua käräjäoikeusverkostosta, näillä lyhytnäköisillä perusteilla ei saa olla ratkaisevaa vaikutusta. Valtion hallinnon myllerryksissä myös Raahe on saanut säilyttää toimipisteitä. Raahessa sijaitsee maistraatin yksikkö ja ulosottovirasto eikä poliisiasemakaan ole Raahesta mihinkään häviämässä. 

Luontevat kulkuyhteydet, Ylivieskan sijainti alueen keskellä sekä asiakas- ja henkilöstönäkökulmat selkeästi puhuvat sen puolesta, että Ylivieskaan tulee sijoittaa käräjäoikeuden pääkanslia. 

2.5. Istuntopaikka

Työryhmä on mietinnössään ehdottanut, että käräjäoikeuden istuntopaikka tulisi Pulkkilaan, mutta Haapajärvelle ei jäisi edes istuntopaikkaa. Pulkkilan,  Kestilän, Piippolan, Pyhännän ja Rantsilan yhteinen asukasmäärä on noin 8.300 henkilöä. Näiden kuntien etäisyydet Pulkkilasta ovat 12-33 kilometriä ja Haapajärveltä 67-100 kilometriä. Haapajärvellä asuu  7.800,  Pyhäjärvellä 6.000 ja Reisjärvellä 3.000 henkilöä eli yhteensä 16.800 asukasta.  Pyhäjärven etäisyys Ylivieskasta on 93 kilometriä ja Pulkkilasta 72 kilometriä. Luonteva ajoreitti Pyhäjärveltä Ylivieskaan kulkee Haapajärven kautta. Haapajärvelle Pyhäjärveltä on matkaa 37 kilometriä. Reisjärveltä on matkaa Haapajärvelle 37 kilometriä. Ylivieskan käräjäoikeuden käsityksen mukaan myös Haapajärvelle voitaneen vajaan 17.000 asukkaan palvelemiseksi jättää istuntopaikka.   

3. Lausunto siitä vaihtoehdosta, että Kokkolan seutu  jäisi Ylivieskan käräjäoikeuden tuomiopiirin ulkopuolelle

Vaikka nyt tehtävässä uudistuksessa on kysymys kauaskantoiseksi tarkoitetusta käräjäoikeusverkoston kehittämisestä, Ylivieskan käräjäoikeus pitää varteenotettavana vaihtoehtona, että alueelle jäisi kaksi noin 120.000 asukkaan käräjäoikeutta (Ylivieska ja  Kokkola).  
						5

Jos päädytään siihen, että pelkästään Ylivieskan ja Raahen käräjäoikeudet yhdistetään, edellä kohdassa 2.4. lausutuin perustein pääkanslian tulee olla Ylivieskassa. Raaheen voidaan jättää ainakin vuoteen 2015 saakka kestäväksi siirtymäajaksi sivukanslia. Haapajärvelle jäisi sivukanslia siihen saakka, kunnes toimitilat Ylivieskassa saadaan rakennetuksi.

4. Yhteenveto

Ylivieskan käräjäoikeuden seuduilla käräjäoikeusverkostoa tulisi kehittää työryhmämietinnön mukaisesti.  Haapajärvellekin voitaneen jättää istuntopaikka. 

Lausuntoa on valmisteltu työryhmässä, johon ovat kuuluneet laamanni Riitta Kuurinmaa-Myllyniemi, käräjätuomarit Aarne Korhonen ja Heikki Sneck, tarkastaja Seija Jokela ja toimistosihteeri Marja Leena Rautio. Koko henkilöstölle on varattu tilaisuus lausua käräjäoikeuden lausunnosta. 

Laamanni Riitta Kuurinmaa-Myllyniemi