g 31, t-,,
~.i~o ~ 21.1 200~

Oikeusministeriö Helsinki

www.ekliitto.fi

Etelä-Karjalan liitto

LAUSUNNON ANTAMINEN KÄRÄJÄOIKEUS VERKOSTON KEHITTÄMINEN – TYÖRYHMÄMIETINNÖSTÄ

Pyydettynä lausuntona Käräjäoikeusverkoston kehittäminen -työryhmämietinnöstä Etelä-Karjalan liitto esittää seuraavaa.

Alioikeuksien toimintaympäristö on vuosikymmenten saatossa muuttunut siten, että vaikeasti ratkaistavat ja tuomarin laaja-alaista ammattitaitoa ja laintuntemusta edellyttävät jutut ovat lisääntyneet, kun samalla lukumääräisesti valtaosa käsiteltävistä asioista on pelkkää rutiinia. Kehitys juttujen käsittelytavassa on kulkenut oikeaan suuntaan, kun asianosaisten läsnäoloa istunnossa ei tarvita sellaisissa jutuissa, jotka on hoidettavissa kirjallisella menettelyllä.

Työryhmä toteaa, että käräjäoikeuksissa kiinteistöjen kirjaamisasioita on vuonna 2006 ollut n. 60% kaikista käsitellyistä asioista. Kun nämä asiat siirtyvät Maanmittauslaitokselle, pienenee käräjäoikeuksien käsittelemien asioiden lukumäärä oleellisesti. Missä määrin tämä muutos aiheuttaa uuden työvoiman tarvetta Maanmittauslaitoksessa, ei ole kuulunut tämänkertaisen työryhmän toimeksiannon piiriin.
Etelä-Karjalan osalta mietinnön avainasioita ovat on esitykset Imatran käräjäoikeuden tuomiopiirin liittämisestä Lappeenrannan käräjäoikeuden tuomiopiiriin sekä Luumäen ja Parikkalan istuntopaikkojen lakkauttamisesta. Etelä-Karjalan liitto esittää mietinnön kannasta poiketen, että istuntopaikka jatkaa toimintaansa Imatralla, jonne perustetaan myös sivukanslia. Imatran käräjäoikeuden siirtämisellä Lappeenrantaan saavutettavat edut jäisivät todennäköisesti varsin näennäisiksi verrattuna niihin haittatekijöihin, joita toiminnan siirtäminen Lappeenrantaan tulisi aiheuttamaan. Käräjäoikeuksien yhdistämisellä tavoiteltavat mittakaavaedut on pääosin mandollista saavuttaa siinäkin tapauksessa, että Imatran istuntopaikka ja sivukanslia säilytetään. Hallinnollisesti yhdistynyt käräjäoikeus mandollistaa nykyistä suuremman tuomareiden erikoistumisen juttujen laadun mukaan, mikä on myös lausunnolla olevassa mietinnössä todettu oikeusturvaa parantavaksi tekijäksi. Myös töiden nykyistä tasaisempi jakaminen eri yksiköiden kesken on mandollista, kun Imatran ja Lappeenrannan yksiköt toimivat yhteisen hallinnon alaisuudessa.

Parikkalan ja Luumäen istuntopaikkojen säilyttäminen ei enää vaikuta tarpeelliselta, kun otetaan huomioon näiden vähäinen käyttömäärä. Luumäen käräjäpaikalla ei ole enää 2000-luvulla järjestetty lainkaan istuntoja ja Parikkalassakin on ollut vain 4-5
Kauppakatu 40 D	puh./tel	+358 5	6163	100	etunimi.sukunimi@ekarjjala.fi	
FI-53100 Lappeenranta	fax	+358 5	6163	140	info@ekarjala.fi	
FINLAND	Y-tunnus	0869462-5		kirjaamo@ekarjala.fi	

ETELÄ-KARJALAN LIITTO

ekkå Ru	nen
maakun ahallituksen puheenjohtaja

Timo Puttonen maakunta] ohtaj a

www.ektiitto.fi

istuntopäivää vuodessa. Näiden istuntopaikkojen ympärivuotinen varaaminen käräjäoikeuden käyttöön on tästä saatava hyöty huomioon ottaen vailla perusteita.

Julkisten palvelujen alasajoa on Imatralla tapahtunut viime vuosina lähestulkoon kaikkien toimintojen osalta, joissa uudelleen järjestelyjä on ylipäätään tapahtunut. Imatra on 2000-luvulla menettänyt tai menettämässä itsenäiset toimintayksiköt mm. verohallinnon, ulosottotoimen, palo- ja pelastustoimen sekä poliisitoimen aloilla. Jos tähän luetteloon joudutaan vielä lisäämään käräjäoikeus henkilökuntineen ja istuntopaikkoineen, ollaan kehityksessä menty jo pitkälle suuntaan, joka on selvässä ristiriidassa valtakunnallisten alueiden kehittämistä koskevien tavoitteiden kanssa. Tällaisia Valtioneuvoston vahvistamia tavoitteita hallituskaudella 2007 – 2011 ovat: 1) alueiden kansallisen ja kansainvälisen kilpailukyvyn vahvistaminen, 2) alueiden elinvoimaisuuden vahvistaminen ja alueellisten kehityserojen pienentäminen, sekä 3) alueellisten erityishaasteiden ratkaiseminen. Imatran käräjäoikeuden lakkauttaminen ei edistä minkään edellä luetellun tavoitteen toteutumista.

Käräjäoikeuden toiminnan lakkauttaminen Imatralla merkitsisi vajaan 20 toimi-henkilön työpaikan siirtymistä pois Imatralta, mikä luonnollisesti johtaisi lukuisien perheiden poismuuttoon alueelta. Suorana seurausvaikutuksena paikallisten asianajajien saamat toimeksiannot tulisivat todennäköisesti vähenemään, jolloin myös asianajotoiminnan kannattavuuden heikkeneminen voisi johtaa alan yrittäjien siirtymiseen muualle.

Julkisten palvelujen alasajolla on kielteinen vaikutus myös markkinaehtoisesti toimivan palvelutoiminnan kehittymiseen, josta asianajotoiminnan todennäköinen hiipuminen on vain yksi esimerkki. Kauppa ja palvelut eivät viihdy alueilla, joilla tavaroiden ja palvelujen kysyntäpohja on kapenemassa. Toimintojen alasajolla saadaan aikaan itseään voimistava kierre, joka on Imatralla jo kauan ollut tosiasia. Sen kenties kouriintuntuvimpana ilmenemismuotona on ollut väkilukukehitys. Imatran väkiluku on v. 2000 – 2005 vähentynyt 1134 hengellä eli 30 663:sta 29 529:ään ja ennusteiden mukaan sama kehityssuunta jatkuu myös tulevaisuudessa.
Lisätiedot erikoissuunnittelija Matti Laitinen, puh. 6163 105.