KOUVOLAN HOVIOIKEUS 

Kouvola  30.1.2008 

Nro L 1 

Oikeusministeriölle 

Viite: 	Oikeusministeriön kirje 23.11.2007 nro 8/31/2007 

Asia: 	Lausunto Käräjäoikeusverkoston kehittäminen -työryhmän mietinnöstä
	(Työryhmämietintö 2007:12). 

	Viitekirjeessä pyydettynä lausuntonaan hovioikeus esittää kunnioittavasti seuraavan: 

	Yleistä 

	Työryhmän toimeksiannon mukaan uusi käräjäoikeusverkosto tulisi muodostaa siten, että kussakin maakunnassa olisi 1 - 3 käräjäoikeutta. Kunkin käräjäoikeuden tuomiopiirin asukasmäärän tulisi olla vähintään 100.000 asukasta. Työryhmän tavoitteena on myös ollut, että kussakin käräjäoikeudessa olisi vähintään 10 tuomaria. Näitä edellytyksiä voidaan sinänsä pitää hyväksyttävänä lähtökohtana käräjäoikeuden muodostamisessa. 

	Hovioikeus katsoo, että tuomiopiirin asukasluvulle ja käräjäoikeuden tuomarimäärälle asetetut lukumääräiset edellytykset eivät voi olla kaikissa tilanteissa ratkaiseva eikä ainakaan ainoa peruste uusien käräjäoikeuksien muodostamisessa. Olennaista on, että uuden käräjäoikeuden perustaminen ja sen myötä myös käräjäoikeuksien kokonaismäärä määräytyy sen perusteella, mikä on kaikki asiaan vaikuttavat näkökohdat huomioon ottaen tarkoituksenmukaisinta.  Tarkoituksenmukaisuussyistä ja erityisesti käräjäoikeuden toimivuuden niin vaatiessa käräjäoikeuksien tuomiopiirejä on voitava muodostaa myös yli tämänhetkisten maakuntarajojen. Ajan kuluessa kuntajaon muutokset ilmeisesti johtavat nykyistä suurempiin maakuntiin. Maakuntarajoilla ei ole mitään lainkäytöllistä merkitystä. Näin ollen maakuntarajat eivät saa olla este sille, että käräjäoikeusverkosto muodostetaan  eri näkökohtien kannalta oikeudenhoidollisesti mahdollisimman järkeväksi. 

	Käräjäoikeusverkoston tarkoituksenmukaisuutta ja toiminnallisuutta arvioitaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että käräjäoikeuden istuntokäsittelyssä ovat asianosaisten lisäksi saapuvilla myös todistajat, asianosaisten avustajat ja mahdolliset tukihenkilöt sekä rikosasiassa myös syyttäjä ja mahdollisesti myös lautamiehet. Mietinnössä ei ole selvitetty niitä kustannuksia, jotka käräjämatkojen pidentyessä aiheutuvat heidän matkustamisestaan ja siitä aiheutuvasta ajanhukasta.  

	Mietinnössä ei myöskään ole riittävästi pohdittu vireillä tai selvityksen kohteena olevia kuntaliitoksia ja niiden mahdollisia vaikutuksia ehdotettuun käräjäoikeusverkostoon. Niin ikään mietinnössä ei ole lainkaan käsitelty mahdollisuutta käräjäoikeuksien yhteistoiminta-alueisiin ja niiden hyödyntämiseen esimerkiksi tuomareiden erikoistumisen yhteydessä. Tämä ansaitsisi oman selvityksensä. Kouvolan hovioikeuspiirissä tarkoituksenmukainen yhteistoiminta-alue olisi esimerkiksi Kouvolan ja Kotkan käräjäoikeuksien alue. Yhteistoiminta-alueella voitaisiin saavuttaa ainakin osa käräjäoikeuksien suurentamisen tavoitteista. Tällöin myös vältettäisiin sivukanslioiden toiminnassa ilmenneet haitat. 

	Jäljempänä otetaan yksityiskohtaisesti kantaa erityisesti niihin alueisiin ja  käräjäoikeuksiin, jotka tällä hetkellä kuuluvat Kouvolan hovioikeuden tuomiopiiriin.

	Myös yksittäisillä lainsäädäntöhankkeilla on jonkin verran merkitystä siihen, millaisia asioita kuhunkin käräjäoikeuteen vastaisuudessa ohjautuu. Esimerkiksi oikeuspaikkatyöryhmän mietinnössä esitetään luopumista kiinteistön sijaintipaikan forumista. Toteutuessaan muutos siirtänee kiinteistöriita-asioita käsiteltäväksi kiinteistön sijaintipaikan tuomioistuimen sijasta pääkaupunkiseudun tuomioistuimiin, koska pääkaupunkiseudulla asuu paljon maanomistajia. 

	Työryhmä on suhtautunut kovin optimistisesti uuden teknologian, kuten video- ja puhelinkuulustelun hyödyntämismahdollisuuksiin suullisissa käsittelyissä. Tältä osin on syytä ottaa huomioon korkeimman oikeuden ennakkoratkaisu 2007:82, jossa selkeästi todetaan, että puhelinkuulustelu on lain mukaan tarkoitettu poikkeukselliseksi ratkaisuksi. Käräjäoikeuksien ja hovioikeuksien mahdollisuudet hyödyntää puhelinkuulemista ja videoneuvottelua eivät siten ole aivan sellaiset kuin työryhmän mietinnössä on katsottu. Hyödyntäminen edellyttäisi sanotun tekniikan oikeudenkäynnissä käyttöä nykyistä selkeämmin sallivaa lainmuutosta.  

	Käräjäoikeuksien johtamisesta ja sivukanslioista 

	Hovioikeus on työryhmän mietintöön eriävän mielipiteen jättäneen käräjätuomari Jukka Jaakkolan kanssa samaa mieltä siitä, että käräjäoikeuden toiminnan tehokas johtaminen edellyttää toiminnan keskittämistä yhteen toimipaikkaan. Oikeushallinnon henkilöstön kokemukset sivukanslioista ovat huonoja. Työn tehokkuudelle ja taloudellisuudelle asetetut vaatimukset sekä mielekkään työyhteisön luominen edellyttävät, että käräjäoikeuden toiminta keskitetään yhteen itsenäiseen yksikköön aina silloin, kun se on järkevää ja tarkoituksenmukaista. Myös hieman pienempi kuin 10 tuomarin käräjäoikeus voi olla toiminnallisesti täysin tarkoituksenmukainen mutta kuitenkin kooltaan sellainen, että se edellyttää omaa päällikkötuomaria, joka tekee virastonsa hallintoon ja henkilöstöön liittyvät ratkaisut ja kantaa niistä vastuun.

	Tuomareiden erikoistumisesta 

	Käräjäoikeudet ja jossain määrin myös tuomarit ovat voineet ainakin osittain erikoistua jo nykyisen lainsäädännön ja käräjäoikeusverkoston puitteissa. Merioikeusasiat, ulosottovalitusasiat, sotilasasiat, yrityssaneerausasiat ja osakeyhtiölakia koskevat asiat on jo keskitetty tietyissä käräjäoikeuksissa käsiteltäviksi. Nykyistä suurempien käräjäoikeusyksiköiden muodostaminen saattaa sinänsä parantaa mahdollisuutta tuomareiden erikoistumiseen, mutta erikoistuminenkaan ei ole ongelmaton asia. Selvää on, että yksi tuomari ei voine erikoistua vain yhteen asiaryhmään. Tämä olisi ongelmallista sattumanvaraisuuden periaatteen kannalta. Tuomioistuimen ratkaisutoiminnan turvaamisen kannalta taas on välttämätöntä, että jokaisessa tuomioistuimessa on useampia kuin yksi tuomari, jolla on tietotaitoa ja kokemusta  erikoistumisen kohteeksi määritellyistä asioista. Yhtä asiaryhmää ei siis voida vastaisuudessakaan jättää vain yhden tuomarin varaan. Erikoistumisesta saatavat hyödyt ovat siis väistämättä jossain määrin rajalliset. Ratkaisutoiminnan laadun kehittämisessä sillä saattaa olla jonkin verran myönteisiä vaikutuksia.  Erikoistumisella ei kuitenkaan voida perustella henkilöstövähennyksiä siinä määrin kuin mietinnössä esitetään.

	Muista käräjäoikeuksien henkilöstöön liittyvistä seikoista

	Hovioikeuden ja hovioikeuspiirin käräjäoikeuksien laamannien, joita hovioikeus on kuullut 3.1.2008 pidetyssä laamannien kokouksessa, käsityksen mukaan työryhmän mietinnön sivuilla 32 - 36 esitetty eri henkilöstöryhmien keskimääräinen ratkaisukapasiteetti on arvioitu selvästi liian suureksi.

	Henkilöstön määrän vähentäminen ei ole omiaan parantamaan lainkäyttötoiminnan laatua. Käräjäoikeuksien yhdistämisen toimeenpano vie osan henkilöstön voimavaroista muutaman vuoden ajan. Tuomareiden erikoistumisen lisäämisen mahdollisia henkilöstövaikutuksia voidaan arvioida vasta ajan myötä. Henkilöstön määrää ei siten saa vähentää ennen kuin uusien käräjäoikeuksien toiminta on vakiintunut ja työmäärät ovat luotettavasti selvillä ja näin saatavan tiedon nojalla voidaan todeta, onko vähentämiseen aihetta.  

	Mietinnössä ei ole ilmoitettu mitään arviota siitä, kuinka monta tuomaria tai kansliahenkilökuntaan kuuluvaa henkilöä joutuisi ehdotuksen seurauksena muuttamaan työpaikkaansa. On selvää, että vastuullisena työnantajana valtio ei voi jättää tuomioistuinlaitoksen henkilökunnan etuja huomiotta ehdotetun uudistuksen yhteydessä. Erityisesti siirtymävaiheessa tuomioistuinten henkilökunnan asema on riittävästi turvattava. 

	Lappeenrannan ja Imatran käräjäoikeuksista    

	Valtioneuvosto on 20.12.2007 tehnyt päätöksen Imatran käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluvien kuntien Imatran, Parikkalan, Rautjärven ja Ruokolahden liittämisestä Lappeenrannan käräjäoikeuden tuomiopiiriin 1.10.2008 lukien. Samalla on päätetty Parikkalan istuntopaikan lakkauttamisesta. Työryhmän mietinnössä ehdotettu käräjäoikeuksien yhdistäminen on siis tältä osin jo toteutumassa.

	Lappeenrannan käräjäoikeuden toimitiloissa on sisäilmaongelmia, joiden vuoksi käräjäoikeus joutuu väistötiloihin. Käräjäoikeuden laamannin mukaan Kasarminmäellä sijaitsevien käräjäoikeuden toimitilojen peruskorjauksesta ei vielä ole olemassa päätöksiä. Jo pelkästään tästä syystä Imatralla on syytä ainakin toistaiseksi säilyttää käräjäoikeuden sivukanslia ja istuntopaikka. Lappeenrannan käräjäoikeus tarvitsee asianmukaiset toimitilat, joiden osalta on otettava huomioon koko Lappeenrantaan sijoitettavan henkilöstön määrä. Henkilöstön osalta on erityisesti otettava huomioon se, että huomattavassa osassa käräjäoikeudessa käsiteltävistä asioista on mukana venäjänkielisiä asiakkaita. Tämä lisää asioiden käsittelyn vaatimaa  aikaa ja henkilöstön työmäärää.   

	Luumäen istuntopaikkaa käytetään vähän. Se sijaitsee varsin lähellä Lappeenrantaa, jonne Luumäeltä on niin hyvät kulkuyhteydet, että istuntopaikka voidaan hovioikeuden käsityksen mukaan vaikeuksitta lakkauttaa. 

	Kouvolan ja  Kotkan käräjäoikeuksista  

	Kuten työryhmän mietintöön eriävän mielipiteen jättänyt käräjätuomari Jukka Jaakkola, hovioikeus katsoo, että Kouvolan ja Kotkan käräjäoikeudet tulee säilyttää itsenäisinä käräjäoikeuksina. Jaakkolan mielipiteeseen kirjatut  perustelut ovat erinomaisia ja vastaavat hovioikeuden kantaa. 

	Pohjoinen ja eteläinen Kymenlaakso ovat  tasavahvoja alueellisia kokonaisuuksia, joilla on omat erityispiirteensä, väestökeskittymänsä ja talouselämänsä. Kouvolan ja Kotkan käräjäoikeudet ovat kooltaan jokseenkin yhtä suuria ja  sellaisia, että molempien toiminta edellyttää päivittäistä johtamis- ja kehittämistoimintaa. Käräjäoikeuksien jutturakenteessa on niin ikään jonkin verran eroja. Erityisesti Kotkan käräjäoikeudelle tyypillisiä ovat asiat, joissa on mukana venäjänkielisiä asiakkaita. Kuten Lappeenrannan ja Imatran osalta on jo todettu, tämä lisää asioiden käsittelyn vaatimaa  aikaa ja henkilöstön työmäärää. Merioikeus- ja ulosottovalitusasiat on lailla säädetty Kotkan käräjäoikeudessa käsiteltäviksi. Lisäksi siellä käsitellään tavallista enemmän kansainväliseen kuljetusoikeuteen liittyviä riita-asioita. 

	On syytä varautua myös siihen, että itärajaan liittyvä taloudellinen toiminta, henkilö- ja tavaraliikenne sekä mahdollisesti myös maahanmuutto näillä alueilla tulevat lisääntymään. Tällainen kehitys on omiaan vaikuttamaan myös käräjäoikeuksien työmäärään. Itsenäisten käräjäoikeuksien voimavarat tulee siten mitoittaa riittäviksi.  

	Kouvolan käräjäoikeudella on uudet, sen nykyisiä tilatarpeita vastaavat toimitilat. Uuden oikeustalon rakentamisesta Kotkaan on olemassa päätös.  Kouvolan ja Kotkan välinen etäisyys on yli 50 kilometriä ja tieyhteys on huonossa kunnossa. Myös rautateitse kaupunkien väliset yhteydet ovat huonot ja henkilöliikenne on jatkuvan lakkautusuhan alla. Nämäkin seikat puoltavat käräjäoikeuksien säilyttämistä itsenäisinä tuomioistuimina.  

	Kouvolan käräjäoikeuden Kuusankosken, Anjalankosken ja Elimäen istuntopaikat ovat käytännössä jo lakanneet toimimasta. Ne voidaan vaikeuksitta lakkauttaa kokonaan.  
	
	Kotkan käräjäoikeuden Haminan sivukanslia on käytännössä jo lakannut toimimasta. Hovioikeuden käsityksen mukaan sen lakkauttamiselle kokonaan ei ole estettä.  

	Lahden ja Heinolan käräjäoikeuksista   

	Valtioneuvosto on 20.12.2007 tehnyt päätöksen myös Heinolan käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluvien Mäntyharjun ja Pertunmaan kuntien liittämisestä Mikkelin käräjäoikeuden tuomiopiiriin 1.10.2008 lukien sekä Hartolan, Heinolan ja Sysmän liittämisestä Lahden käräjäoikeuden tuomiopiiriin samasta ajankohdasta lukien. Näin ollen työryhmän mietinnössä ehdotettu käräjäoikeuksien yhdistäminen on tältäkin osin jo toteutumassa.

	Heinolassa on päätetty säilyttää käräjäoikeuden sivukanslia ja istuntopaikka, kunnes Lahden käräjäoikeus saa asianmukaiset toimitilat. Lahden käräjäoikeus tarvitsee uuden oikeustalon. Sitä suunniteltaessa on otettava huomioon, että myös Kouvolan hovioikeus tarvitsee Lahden oikeustaloon hovioikeuden käyttöön varatut istunto- ja muut tilat Lahdessa toimitettavia matkakäräjiä varten. 

	Orimattilan sivukanslian lakkauttamisen osalta hovioikeudella ei enää tässä vaiheessa ole lausuttavaa. 

	Riihimäen ja Hyvinkään käräjäoikeuksista   

	Riihimäen ja Hyvinkään kaupungit ovat käynnistäneet kuntajakoselvityksen. Selvityksen tuloksella on olennainen merkitys alueen käräjäoikeuksista päätettäessä. Väestöennusteiden mukaan kummankin kaupungin väkiluku tulee kasvamaan. Välimatkat alueella ovat varsin lyhyet ja käräjäoikeuksien yhdistämisratkaisuille  on useampia kuin yksi vaihtoehto. Hyvinkää ja Riihimäki ovat samaa työssäkäyntialuetta. Yhteydenpito näistä kaupungeista ei juurikaan suuntaudu Hämeenlinnaan. Nykyinen maakuntarajakaan ei voi olla este Hyvinkään ja Riihimäen käräjäoikeuksien yhdistämiselle, koska pyrkimys on suurempiin maakuntiin.  

	Edellä kerrottu puoltaa Hyvinkään ja Riihimäen käräjäoikeuksien yhdistämistä, jolloin säilyisivät myös hovioikeuspiirin rajat. Joka tapauksessa hovioikeuden näkökulmasta olennaista on, että sekä Hyvinkään että Riihimäen osalta päädytään alueiden oikeuspalvelut turvaavaan, mahdollisimman tarkoituksenmukaiseen ja toimivaan ratkaisuun, jossa otetaan huomioon myös muutoksenhakuun ja hovioikeuspiirien rajoihin liittyvät seikat. Niistä lausutaan jäljempänä erikseen.  

	Riihimäen käräjäoikeuden toimitilat eivät vastaa nykyajan vaatimuksia. Hyvinkään toimitilat eivät puolestaan ole riittävät. Mikäli Riihimäen käräjäoikeuden yhdistäminen johonkin toiseen käräjäoikeuteen vauhdittaa asianmukaisten toimitilojen saamista, tämä on myönteinen seikka. 

	Käräjäoikeusverkoston uudistamisen vaikutuksista hovioikeuksien tuomiopiirijakoon 

	Käräjäoikeusverkoston uudelleenjärjestely vaikuttaa väistämättä myös hovioikeuksiin. Jos hovioikeuspiirit säilytettäisiin nykyisellään, työryhmän ehdotus merkitsisi Helsingin hovioikeuden tuomiopiiriin kuuluvan väestön  kasvua noin 107 000 henkilöllä ja Kouvolan hovioikeuden tuomiopiiriin kuuluvan väestön vähenemistä noin 176 000 henkilöllä. Tämä aiheuttaisi luonnollisesti muutoksia myös hovioikeuksien käsiteltäviksi tuleviin asiamääriin. 

	Helsingin hovioikeuspiirin suurentaminen nykyisestään ei ole millään tavoin perusteltua, varsinkin kun otetaan huomioon, että pääkaupunkiseudun asukasmäärä tulee väestöennusteiden mukaan edelleen huomattavasti kasvamaan. Työryhmä onkin todennut, että hovioikeuksien tuomiopiirirajoja tulee arvioida uudelleen ottaen huomioon muuttuvat väestö- ja asiamäärät.

	Kouvolan hovioikeus on perustettu lailla ja se on aloittanut toimintansa 1.5.1978. Hovioikeus on nykyisellään henkilömäärältään riittävän suuri, kun otetaan huomioon muun muassa johtamiseen ja käräjäoikeuksien sekä muiden sidosryhmien kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyvät seikat. Myös osastoittainen erikoistuminen tiettyihin asiaryhmiin on voitu järjestää. 

	Kouvolan hovioikeuden perustamisen perusteet, jotka ilmenevät hallituksen esityksestä n:o 137 vuoden 1975 II valtiopäiville, ovat edelleen olemassa. Hallituksen esityksen mukaan siirtyminen laajempaan suullisen käsittelyn käyttöön hovioikeuksissa edellytti hovioikeuksien sijoittumista alueellisesti siten, etteivät oikeudenkäyntimatkat muodostu kohtuuttoman pitkiksi. Saavutettavuusnäkökohta vaati hovioikeuspalvelujen tehostamista perustamalla uusia hovioikeuksia. Tämän katsottiin palvelevan myös valtakunnan eri osien tasapainoista kehittämistä. Kouvolan hovioikeuden perustamisen katsottiin olevan tarpeen ensisijaisesti Helsingin, Turun ja Itä-Suomen hovioikeuksien asiaruuhkan vähentämiseksi. 

	Helsingin hovioikeuden asiaruuhkan vähentämiseksi Hyvinkään käräjäoikeus on sittemmin, 1.1.2005 lukien, siirretty Kouvolan hovioikeuden hovioikeuspiiriin. Hyvinkään käräjäoikeuden siirtäminen Kouvolan hovioikeuspiiriin on osoittautunut hyväksi ratkaisuksi sekä Helsingin että Kouvolan hovioikeuden ja Hyvinkään käräjäoikeuspiirin asukkaiden kannalta. Lisäksi on syytä huomata, että Kouvolan hovioikeus on istunut huomattavan osan Hyvinkään käräjäoikeudesta tulevista, suullista pääkäsittelyä vaativista muutoksenhakuasioista matkakäräjinä Hyvinkäällä. 

	Mikäli työryhmän ehdotus käräjäoikeusverkoston muodostamisesta toteutuu siten, että Riihimäen käräjäoikeus liitetään Hämeenlinnan käräjäoikeuteen ja Hyvinkään käräjäoikeus Tuusulan käräjäoikeuteen, Kouvolan hovioikeus pitää parhaana vaihtoehtona hovioikeuksien tuomiopiirien järjestämisessä sitä, että Tuusulan käräjäoikeus siirretään Kouvolan hovioikeuspiiriin kokonaisuudessaan tai ilman Nurmijärven kuntaa. Muutoksenhakutuomioistuinten toiminta saadaan näin järjestettyä pienimmillä mahdollisilla hovioikeuksien piirirajamuutoksilla eikä muutos aiheuta kaksikielisyyteen liittyviä ongelmia. Tuusulan käräjäoikeuden tuomiopiirin alueella olevan väestön ja yritysten oikeuspalvelujen saatavuuden kannalta on mahdollista, että Kouvolan hovioikeus toimittaa pääkäsittelyistä osan Tuusulan käräjäoikeudessa ja osan Lahden käräjäoikeudessa. Lahdessa toimitettavien pääkäsittelyjen kannalta olisi eduksi, että Lahden käräjäoikeus saisi uuden toimitalon, jossa olisi asianmukaiset tilat ja tietoliikenneyhteydet hovioikeutta varten. 

	Käräjäoikeusverkoston uudelleenjärjestelyn yhteydessä ei ole syytä tehdä hovioikeuspiireihin muutoksia, jotka ovat hallituksen esityksessä n:o 137 vuoden 1975 valtiopäiville sanottujen periaatteiden vastaisia. Oikeuspalvelujen saatavuus, pääkäsittelyjen määrä, käsittelyajat, hovioikeuksien toimivuus ja yhteistyö sidosryhmien kanssa osoittavat selkeästi, että sanotussa hallituksen esityksessä mainitut perusteet ovat edelleen olemassa. Mikäli työryhmän ehdotukseen käräjäoikeusverkoston järjestämisestä tulee muutoksia kuntaliitosasioiden vuoksi ja kuntaliitokset vaikuttavat myös hovioikeuksien piirirajoihin, on edellä piirirajoista sanottua tarkasteltava vielä uudelleen.

	Lausunto on valmisteltu työryhmässä, jossa ovat olleet jäseninä presidentti Pertti Nieminen, hovioikeudenlaamanni Jussi Kartimo sekä hovioikeudenneuvokset Marja-Leena Honkanen ja Markku Almgrén. Työryhmän sihteerinä on toiminut kansliapäällikkö Anne Hallavainio. 

	Ennen lausunnon antamista on kuultu hovioikeuden koko henkilökuntaa. 

	

	Presidentti 		Pertti Nieminen 

	Kansliapäällikkö 	Anne Hallavainio