1

28.1.2008

Kokkolan käräjäoikeus Kaarlelankatu 27
67100 Kokkola
p. 010 3649 294, fax. 010 3649 254 kokkola.ko@om.fi
__ ( ~ !)‑
. -TT
oC.: ¢ze5~
Oikeusministeriö
Oikeushallinto-osasto
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Viite: Oikeusministeriön lausuntopyyntö 23.11.2007 Dnro OH/8/31/200, Käräjäoikeusverkoston kehittäminen (Työryhmämietintö 2007:12)
Lausunto käräjäoikeusverkoston kehittämistä pohtineen työryhmän ehdotukseen

Kokkolan käräjäoikeus esittää pyydettynä lausuntonaan seuraavaa:

Kokkolan käräjäoikeus vastustaa työryhmän ehdotusta Kokkolan käräjäoikeuden tuomiopiirin yhdistämistä perustettavaksi ehdotettuun Ylivieskan käräjäoikeuden tuomiopiiriin ja katsoo, että käräjäoikeusverkoston kehittämiselle asetetut tavoitteet voidaan toteuttaa pa-remmin niin, että Kokkolan käräjäoikeuden tuomiopiiriin liitetään Mustasaaren käräjäoikeuden tuomiopiiristä entisen Pietarsaaren käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluneet kunnat Pietarsaari, Luoto, Kruunupyy, Pedersöre ja Uusikaarlepyy (Pietarsaaren alue).
Väestö ja kielellisten oikeuksien turvaaminen

Kokkolan käräjäoikeuden tuomiopiirissä asuu 1.1.2007 väestörekisterin mukaan 70.672 asukasta, joista ruotsinkielisiä on 6.732. Mikäli Pietarsaaren käräjäoikeuden tuomiopiiriin aikaisemmin kuuluneet kunnat yhdistettäisiin Kokkolan käräjäoikeuteen, muodostuisi tuomiopiirin väestön asukasmääräksi noin 120.000 asukasta, joista noin 44.000 olisi ruotsinkielisiä. Tällöin ruotsinkielisen väestön kielel-

2
liset oikeudet voitaisiin käytännössä toimivalla tavalla toteuttaa perustamalla Kokkolan käräjäoikeuteen ruotsinkielinen osasto, jossa työkielenä olisi ruotsi. Osastolla toimivilta tuomareilta edellytettäisiin ruotsin kielen erinomaista taitoa. Työryhmän esittämien laskentaperusteiden mukaan ruotsinkielisen osaston tuomaritarve olisi vähintään kolme tuomaria, jolloin Kokkolan käräjäoikeudesta muodostuisi yhdeksän tuomarin yksikkö. Mikäli tuomareiden nimittämisestä annettua lakia vielä muutettaisiin työryhmän ehdottamalla tavalla niin, että osalla ruotsinkieliselle osastolle nimitettävistä tuomareista riittäisi hyvä ruotsinkielen taito, saataisiin osastosta tehokkaan toiminnan kannalta riittävän iso.Vaasan käräjäoikeuden tuomiopiirin väestö-pohjaksi tulisi noin 125.000 asukasta, joista noin 53.000 olisi ruotsinkielisiä. Myös Vaasan käräjäoikeuteen tulisi perustaa ruotsinkielinen osasto.

Työryhmän ehdotus Kokkolan käräjäoikeuden yhdistämisestä Ylivieskan käräjäoikeuteen merkitsisi tuomiopiirin ruotsinkielisen väestön (6.732 asukasta) jäämistä niin vähäiseksi (3,5 %) tuomiopiirin koko väestöstä (192.849 asukasta), ettei ruotsinkielisen väestön kielellisiä oikeuksia voitaisi käytännössä turvata.Työryhmä on pitänyt mandollisena, että Ylivieskan käräjäoikeuden Kokkolan sivukansliaan voitaisiin sijoittaa tuomarin virka tai virkoja, joissa kielitaitovaatimuksena olisi ruotsin kielen erinomainen taito.Tällainen virka ei kuitenkaan olisi omiaan houkuttelemaan ammattitaidoltaan ja kokemukseltaan ansioituneita ruotsinkielisiä tuomareita, koska siinä tuomarin olisi joka tapauksessa käsiteltävä ja ratkaistava asioita valtaosaltaan suomen kielellä. Toisaalta ruotsin kieltä erinomaisesti tai-tavia tuomareita on vähän koko maan tasolla.

Työryhmän ehdotuksen toteuttaminen merkitsisi Rovaniemen hovi-oikeudessa ruotsin kielen käyttämistä käsittelykielenä niissä muutoksenhakuasioissa, joissa käsittely käräjäoikeudessa on toimitettu ruotsin kielellä.Tähän Rovaniemen hovioikeudella ei ole tällä hetkellä valmiuksia.Voidaan myös perustellusti epäillä, onnistuisiko Rovaniemen hovioikeus saamaan ruotsinkielisten asioiden käsittelyä varten ammatillisesti päteviä ruotsin kielen osalta kielitaitovaatimukset täyttäviä tuomareita.

Kokkolan ruotsinkielisen väestön kielellisten oikeuksien huomioon ottaminen työryhmän ehdottamalla tavalla johtaisi käytännössä siihen, että heidät asetettaisiin maan muuhun väestöön nähden eriarvoiseen asemaan kielellisten perusoikeuksien osalta.

Muut sidosryhmät

Käräjäoikeudelta edellytetään yhteistyötä poliisin ja syyttäjän kanssa. Yhteistyön sujuvuutta ja joustavuutta lisää, jos näiden viran-omaisten aluejaot ovat mandollisimman pitkälle samanlaiset ja toimipaikat ovat samoilla paikkakunnilla.

Työryhmän ehdottaman Ylivieskan käräjäoikeuden yhteistyötä syyttäjien kanssa tulisi olennaisesti haittaamaan syyttäjien kuuluminen kahteen virastoon Pohjanmaan syyttäjävirastoon ja Oulun syyttäjä-virastoon. Esimerkiksi istuntopäivien järjestäminen ja niiden tehokas

3
hyödyntäminen olisi vaikeaa. lstuntopäiviä on monista eri syistä johtuen käytännössä mandotonta järjestää poikkeuksetta niin, ettei samana istuntopäivänä jouduta käsittelemään eri syyttäjien vireille saattamia syyteasioita. Tällöin istuntokäsittelyssä syyteasioita ajaa pääsääntöisesti vain yksi syyttäjä sovittuaan järjestelystä muiden syyttäjien kanssa. On perusteltua olettaa, että eri syyttäjävirastoihin kuuluvien syyttäjien yhteistyö ei voi tässä suhteessa muodostua yhtä helposti toteutettavaksi, kuin samassa virastossa työskentelevien syyttäjien välillä.

Työryhmän ehdottamassa Ylivieskan käräjäoikeudessa olisi kaksi pysyvää kansliaa toinen Ylivieskassa ja toinen Kokkolassa. Näin ollen on selvää, että Pohjanmaan syyttäjäviraston syyteasiat Kokkolan ja Kaustisen kihlakuntien alueelta käsitteltäisiin Kokkolassa ja Oulun syyttäjäviraston syyteasioita Ylivieskassa. Syyteasioiden jakautuminen muodostaisi tehokkaan esteen sille, että Ylivieskan käräjäoikeudesta saataisiin yhtenäinen ja toiminnaltaan tehokas yksikkö.

Työryhmän ehdottaman Ylivieskan käräjäoikeuden ja poliisin välistä yhteistyötä haittaisi poliisin kuuluminen kahteen paikallispoliisin virastoon. Poliisihallinnossa paikallispoliisin palveluverkosto uudistuu 1.1.2009 lukien. Kokkolan, Kaustisen ja Pietarsaaren kihlakunnan poliisilaitoksista muodostetaan hallinnollisesti yksi poliisilaitos, jonka pääpoliisiasema tulee Kokkolaan ja muut toimipisteet Pietarsaareen ja Kaustiselle. Vastaavasti Ylivieskan, Raahen ja Haapajärven kihlakuntien poliisilaitoksista muodostetaan yksi poliisilaitos, jolla on pääpoliisiasema Ylivieskassa ja toimipisteet Haapajärvellä ja Raahessa. Näin ollen esimerkiksi Kokkolan ja Kaustisen kihlakuntien alueen pakkokeinoasiat tulisivat käsiteltäväksi Ylivieskan käräjäoikeuden Kokkolan kansliassa ja Haapajärven, Raahen ja Ylivieskan kihlakuntien pakkokeinoasiat Ylivieskan kansliassa. Asioiden jakaantuminen olisi omiaan haittaamaan Ylivieskan käräjäoikeuden toiminnan tehokkuutta ja johtaisi osaltaan samanlaatuisiin ongelmiin kuin edellä syyttäjien kohdalla on todettu.

Kokkolan kihlakunnan poliisilaitos on oheisesta lausunnosta 22.1.2008 tarkemmin ilmenevillä perusteilla pitänyt toimintansa kannalta ihanteellisena, mikäli sen toimialueella olisi vain yksi syyttäjävirasto ja käräjäoikeuden tuomiopiiri. Kokkolan poliisilaitos pitää Kokkolan käräjäoikeuden tuomiopiirin ja entisen Pietarsaaren käräjäoikeuden tuomiopiirin yhdistämistä parhaana vaihtoehtona uudeksi käräjäoikeudeksi.

Kokkolassa toimivat asianajajat ovat oheisesta lausunnosta 21.1.2008 tarkemmin ilmenevällä tavalla kiinnittäneet huomiota asianajajien, syyttäjien, poliisin ja käräjäoikeuden joustavan yhteistyön merkitykseen, Kokkolan ja Pietarsaaren talousalueen asianajopalveluiden saatavuuden turvaamiseen, hovioikeuspiirijakoon ja Keski-Pohjanmaan ruotsinkielisen väestön kielellisten oikeuksien turvaamiseen. Asianajajat vastustavat työryhmän ehdotusta Kokkolan käräjäoikeuden yhdistämisestä Ylivieskan käräjäoikeuteen ja pitävät järkevämpänä Kokkolan ja Pietarsaaren seutukuntaan muodostettavaa uutta käräjäoikeutta, jossa on ruotsinkielinen osasto.

4

Käräjäoikeuden toiminnan organisoiminen

Kokkolan käräjäoikeuden siirtäminen muodostettavaan Ylivieskan käräjäoikeuteen johtaisi välttämättä asiamäärien ja pitkien etäisyyksien vuoksi pysyvän sivu kanslian perustamiseen. Oikeudenmukaisen työnjaon ja toiminnan tehokkuuden kannalta tehtävien ja voimavarojen jakaminen kanslioiden kesken muodostaisi käräjäoikeudelle pysyvän ongelman. Tämä olisi ristiriidassa käräjäoikeusverkoston kehittämiselle asetettujen tavoitteiden kanssa, jotka korosta-vat käräjäoikeudelta vaadittavaa tehokkuutta ja sen aktiivista johtamista.

Käräjäoikeuksien yksikkökokojen suurentamisen perusteena on nähty suuremman yksikön pientä yksikköä parempia mandollisuuksia kehittää tuomareiden ja muun henkilöstön ammatillista osaamista kouluttautumisen ja erikoistumisen avulla. Näitä tavoitteita ei ehdotetussa Ylivieskan käräjäoikeudessa saavutettaisi yksikön jakautuessa tosiasiallisesti kahteen pieneen yksikköön.

Mikäli uudistaminen toteutettaisiin tässä lausunnossa esitetyllä tavalla, vältyttäisiin sivukanslian perustamiselta.

Toimitilat ja liikenneyhteydet

Kokkolan käräjäoikeuden valtion virastotalossa Kokkolassa sijaitse-vat asiakaspalvelu-, odotussali- ja istuntosalitilat on vuosina 2001-2002 kunnostettu ja osin kokonaan uudistettu. Käytössä on kaksi isoa istuntosalia (a' 40 henkilöä), kaksi lähinnä valmisteluistuntojen toimittamiseen soveltuvaa istuntosalia (a'10 henkilöä) ja poliisitalon tiloissa erillinen pakkokeinoasioiden käsittelyyn käytettävä istuntosali (15 henkilöä). Istuntosalien kalusteet ja äänityslaitteet ovat asian-mukaisia ja saleissa on ilmastointi.

Kirjaamisasioita käsittelevän kansliahenkilöstön siirtyessä maanmittauslaitoksen palvelukseen vapautuu työtiloja uudelleen järjesteltäväksi niin, että Pietarsaaren alueen liittäminen Kokkolan käräjäoikeuden tuomiopiiriin voitaisiin toteuttaa Kokkolassa ilman toimitilamuutoksia.

Erillinen istuntopaikka tulisi Pietarsaareen kuten työryhmä on esittänytkin.

Kokkolan ja Pietarsaaren alueen yhdistävät valtatie 8 ja kantatie 749, jotka mandollistavat päivittäin myös hyvät julkiset liikenneyhteydet molempiin suuntiin. Kokkolan ja Pietarsaaren välinen etäisyys on maanteitse noin 36 kilometriä.

Kruunupyyn lentoasemalle on Kokkolasta noin 17 kilometriä ja Pietarsaaresta noin 31 kilometriä.

5

Yhteenveto

Työryhmän ehdotus Kokkolan käräjäoikeuden yhdistämisestä Ylivieskan käräjäoikeuteen johtaa toiminnallisesti epätarkoituksenmukaiseen ja tehottomaan yksikköön, jossa ruotsinkielisen väestön kielellisiä oikeuksia ei voida käytännössä turvata.

Yhdistämällä entisen Pietarsaaren käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluneet kunnat Kokkolan käräjäoikeuteen saavutetaan käräjäoikeusverkoston kehittämiselle asetetut tavoitteet kaikilta muilta osin paitsi laskennallisten tuomarinvirkojen osalta, jotka näyttäisivät jäävän tavoitteena olevan kymmenen viran asemasta yhdeksään virkaan.
Laamanni Leena Tokola Käräjätuomari Erkki Seppä
Lausuntoasia on käsitelty käräjäoikeuden johtoryhmässä 21.1.2008.
Liitteet: Kokkolassa toimivien asianajajien lausunto 21.1.2008 Kokkolan poliisilaitoksen lausunto 22.1.2008

1

OIKEUSMINISTERIÖLLE
ASIA	Lausunto oikeusministeriön työryhmämietintöön 2007:12 käräjäoikeusverkoston kehittämisestä
LAUSUNNON ANTAJAT
Kokkolassa toimivat asianajajat
Asianajaja Kari Autio, Asianajotoimisto Kari Autio
Asianajaja Hannu Kaitaluoma, Asianajotoimisto Kaitaluoma & Koittola Oy Asianajaja Juha Koittola, Asianajotoimisto Kaitaluoma & Koittola Oy Asianajaja Hannu Laakso, Asianajotoimisto Hannu Laakso
Asianajaja Anne Mäkelä, Asianajotoimisto Anne Mäkelä
Asianajaja Osmo Sippola, Asianajotoimisto Sippola Oy
Asianajaja Tapio Suutari, Asianajotoimisto Tapio Suutari Oy
Asianajaja Mika Talviaro, Asianajotoimisto Talviaro Oy
LAUSUNTO Lausunnon antajat vastustavat työryhmän esitystä Kokkolan käräjäoikeuden tuomiopiirin yhdistämisestä ehdotettuun Ylivieskan käräjäoikeuden tuomiopiiriin.

2

PERUSTELUT	Valtiohallinnon yhtenäisyys

Työryhmän esitys poikkeaa täysin niistä uudistuksista, joita valtiohallinnossa on alueella muun hallintorakenteen uudistamisen osalta tehty. Käräjäoikeusuudistusta ei tule suorittaa siten, että aluejako toteutetaan vastoin aiemmin toteutettuja uudistuksia, sillä tämä heikentää yhteistyötä eri sidosryhmien kanssa.

Työryhmän mietinnössä todetaan, että käräjäoikeuksien yhteistyö poliisin ja syyttäjän kanssa on joustavampaa, jos aluejaot ovat mahdollisimman pitkälle samanlaiset ja toim.ipaikat ovat samoilla paikka-kunnilla. Keski-Pohjanmaan alueella toimiva syyttäjälaitos on organisoitu yhteen Pietarsaaren ja Vaasan alueen syyttäjien kanssa Pohjan-maan syyttäjänvirastoksi. Poliisitoimen alalla on perustettu Kokkolan-Pietarsaaren poliisilaitos, joka aloittaa toimintansa 1.1.2009. 1.1.2008 voimaan tulleen ulosotto-organisaation mukaan Keski-Pohjanmaa kuuluu Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan ulosottovirastoon, jonka päätoimipaikka on Vaasa ja yksi sivutoimipaikoista on Kokkolassa. Mitään edellä mainituista viranomaisista ei ole organisoitu yhteen Oulun läänin eteläosassa olevien viranomaisten kanssa.

Allekirjoittaneet asianajajat haluavat tuoda ministeriön tietoon, että juuri asianajajat ovat käytännön työssään tekemisissä niin käräjäoikeuden, poliisitoimen, syyttäjälaitoksen kuin täytäntöönpanoviranomaisten kanssa. Tässä työssä asianajajat ovat selkeästi havainneet sen, että käytännön menettelytavoissa on saman viranomaistahon eri yksikköjen välillä suuriakin eroja. Käräjäoikeuden toiminnan tehokkuuden kannalta on ongelmallista, mikäli yhteistyötä joudutaan tekemään saman viranomaistahon eri paikallisorganisaatioiden kesken.

Työryhmä korostaa lausunnossaan myös maakuntajakoa ja alueen asukkaiden luontaista asiointisuuntaa. Maakuntajakolain mukaan maakunta on alue, johon kuuluvat kunnat muodostavat toiminnallisesti ja taloudellisesti sekä alueen suunnittelun kannalta tarkoituksen-mukaisen kokonaisuuden. Keski-Pohjanmaa on itsenäinen maakunta, jonka toiminnallisia ja taloudellisia yhteistyökumppaneita ovat aina olleet Pohjanmaa ja Etelä-Pohjanmaa. Myös alueen asukkaiden asioimissuunta on taloudellisista ja hallinnon historiallisista syistä ollut aina Vaasa.
Asianajopalvelujen saatavuus

Työryhmän mietinnön mukainen esitys vaarantaa selkeästi asianajopalvelujen saatavuutta työryhmän esittämässä maantieteellisesti erittäin laajassa käräjäoikeuspiirissä. Tä11ä hetkellä huomattava osa asian-

3
ajopalveluista on mainitulla alueella keskittynyt Kokkolanseudulle. Kokkolanseudun asemaa alueen väestökeskittymänä ja elinkeinoelämän keskuksena ei tule aliarvioida.

Suomen Asianajajaliiton edustaja on työryhmässä esittänyt, että asianajopalveluilla on taipumus keskittyä tuomioistuinpaikkakunnille. Työryhmä katsoo, että riittävän tiheä oikeusaputoimistojen verkosto riittää turvaamaan kansalaisten oikeusapupalveluiden saatavuuden. Lausuman antajien mielestä työryhmän näkemys on virheellinen.

Suurimmassa osassa juridisia ongelmia on kaksi osapuolta, jotka molemmat tarvitsevat oikeudellista apua. Oikeusaputoimisto ei esteellisyyskysymyksien vuoksi voi avustaa asiassa kuin vain toista osapuolta. Oikeusaputoimistojen asiakkaana ei pääsääntöisesti ole lainkaan oikeushenkilöitä, joiden oikeusapupalveluiden saatavuus on turvattava yksityisen asianajotoiminnan kautta.

Mikäli Kokkolan käräjäoikeudesta muodostetaan Ylivieskan käräjäoikeuden sivukanslia, on vaarana asianajopalveluiden väheneminen Kokkolanseudulla. Vaikka työryhmä esittää perustettavaksi Kokkolaan pysyvän sivukanslian, valtiohallinnon historiassa on ollut tapana, että sivukansliat ennemmin tai myöhemmin lakkaavat. Tällöin Kokko-la ja koko Kokkolan ja Pietarsaaren talousalue olisi ilman pysyvää oikeusistuinta. Tämä vaarantaisi olennaisesti alueen asianajopalveluiden saatavuuden.
Hovioikeuspiirijaon muuttuminen
Työryhmän mietinnössä on kaikilta osin sivuutettu ne ongelmat, joita aiheutuu Kokkolan käräjäoikeuden siirtämisestä toiseen hovioikeus-piiriin.

Mikäli Kokkolan käräjäoikeus liitetään Ylivieskan käräjäoikeuteen, pitenee käräjämatka Keski-Pohjanmaalta hovioikeuteen olennaisesti. Kokkolasta on Vaasan hovioikeuteen matkaa 120 kilometriä ja Rovaniemen hovioikeuteen 420 kilometriä. Ei ole todennäköistä, että Rovaniemen hovioikeus istuisi kaikki Keski-Pohjanmaalta tulevat valitusasiat joko Ylivieskassa tai Kokkolassa, vaan asiakkaat joutuvat matkustamaan Rovaniemelle, jonne matka Vaasaan verrattuna on yli kolminkertainen. Vaikka Rovaniemen hovioikeus pitäisikin Keski-Pohjanmaan alueen valitusasioiden suulliset käsittelyt Keski-Pohjanmaalla, lisää tämä huomattavasti tuomarien matka-aikaa, joka on poissa heidän varsinaisesta työajasta. Huomioon on otettava myös matkustuksesta hovioikeudelle aiheutuvat lisäkulut.

4
Lausuman antajat pyytävät kiinnittämään huomiota myös siihen, miten Keski-Pohjanmaan alueen ruotsinkielisten asukkaiden kielelliset oikeudet turvataan valitusasioissa Rovaniemen hovioikeudessa. Rovaniemen hovioikeus on tällä hetkellä täysin suomenkielinen ja hovi-oikeuden sijaintipaikan huomioiden on erittäin epätodennäköistä, että hovioikeuteen saataisiin rekrytoitua ruotsinkieltä erinomaisesti taitavia hovioikeudenneuvoksia, joita tulisi olla vähintään kolme täyden ruotsinkielisen osaston kokoonpanon saamiseksi. Vaasan hovioikeudessa on sen sijaan jo valmiiksi vahva ruotsinkielen osaaminen ja taito. Keski-Pohjanmaan alueen ruotsinkielisten kielellisten oikeuksien turvaaminen edellyttää Keski-Pohjanmaan säilymistä osana Vaasan hovioikeuspiiriä.
Ruotsinkielisten asukkaiden oikeuksien turvaaminen

Kokkolan käräjäoikeuden liittäminen Ylivieskan käräjäoikeuteen ja siirtäminen Rovaniemen hovioikeuspiiriin vaarantaa alueen ruotsin-kielisten asukkaiden mandollisuutta osallistua oikeudenkäyntiin äidinkielellään.

Suunnitellun Ylivieskan käräjäoikeuden alueella asuisi Kokkolassa noin 6.700 ruotsinkielistä asukasta. Heidän palveluidensa turvaamiseksi työryhmä esittää perustettavaksi Ylivieskan käräjäoikeuteen tuomarinvirkoja, joihin kelpoisuusvaatimuksena olisi ruotsinkielen erinomainen suullinen ja kirjallinen taito. Käytännössä tällaisia ruotsinkielisiä tuomarinvirkoja tulisi perustaa vähintään kaksi, jotta palvelu olisi asukkaiden saatavilla tuomarien lomien, vapaiden ja esimerkiksi koulutuksen aikana. Jos lähdetään siitä, että käräjäoikeuden pitäisi pystyä toimimaan tehokkaasti ruotsinkielellä myös niin sanotussa laajennetussa kokoonpanossa, tulisi ruotsinkielisiä tuomarinvirkoja Ylivieskan käräjäoikeudessa olla vähintään kolme.

Kun otetaan huomioon ruotsinkielisten vähäinen määrä suunnitellun Ylivieskan käräjäoikeuden alueella, on selvää, että ruotsinkieliset tuomarit joutuisivat työskentelemään joka tapauksessa suurimman osan ajasta suomenkielellä. Tällaisessa tilanteessa tuskin saadaan rekrytoitua Ylivieskan käräjäoikeuteen ruotsinkielisiä tuomareita.

Työryhmä toteaa lausunnossaan, että mikäli Vaasan käräjäoikeuden enemmistökieleksi tulisi suomi, tuomareiden kielitaitoa koskevien vaatimusten osalta erinomaisen ruotsinkielen vaatimus ei tulisi enää sovellettavaksi. Perustelu ei pidä paikkaansa, sillä työryhmä itse toteaa aikaisemmin lausunnossaan, että on mandollista perustaa suomenkieliseen käräjäoikeuteen ruotsinkielisiä osastoja, joiden tuomareilta vaaditaan erinomaista ruotsinkielen taitoa ja joiden työkieli on ruotsi.

5

Yhteenveto

Järkevämpää kuin Kokkolan käräjäoikeuden yhdistäminen Ylivieskan käräjäoikeuteen, olisi muodostaa Kokkolan ja Pietarsaaren seutukuntaan aidosti kaksikielinen käräjäoikeus. Tämä voitaisiin tehdä yhdistämällä nykyiseen Kokkolan käräjäoikeuden tuomiopiiriin Mustasaaren käräjäoikeuden tuomiopiiristä entisen Pietarsaaren käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluneet kunnat Kruunupyy, Luoto, Pedersöre, Pietarsaari ja Uusikaarlepyy. Kyseiseen käräjäoikeuteen voitaisiin perustaa erillinen ruotsinkielinen osasto, jonka tuomareilta vaadittaisiin erinomaista ruotsinkielen taitoa.

Edellä mainittujen kuntien liittäminen nykyiseen Kokkolan käräjäoikeuteen parantaisi myös näissä kunnissa asuvien äidinkieleltään suomenkielisten asukkaiden oikeusturvaa tuomioistuinasioissa. Allekirjoittaneet ovat havainneet, että tuomioistuinasioiden käsittelyä on Mustasaaren käräjäoikeuden Pietarsaaren sivukansliassa vaikeuttanut tuomareiden tietyissä tilanteissa esiin tullut puutteellinen suomenkielen taito.

Edellä esitetty Kokkolan- ja Pietarsaarenseudun kuntien muodostama käräjäoikeus olisi järkevä ratkaisu myös tuomarikunnan työn kannalta. Sekä ruotsin- että suomenkieliset tuomarit käsittelisivät asioita pääosin omalla äidinkielellään. Äidinkieleltään ruotsinkielisten tuomareiden rekrytointi esitettyyn käräjäoikeuteen olisi varmasti myös helpompaa kuin työryhmän esittämään Ylivieskan käräjäoikeuteen.

Nykyisen Mustasaaren käräjäoikeuden muiden kuntien eli Kaskisen, Kornäsin, Kristiinankaupungin, Maalanden, Mustasaaren, Närpiön, Oravaisen ja Vöyri-Maksamaan liittäminen Vaasan käräjäoikeuteen ei heikentäisi millään tavalla ruotsinkielisen väestön palveluiden saatavuutta, sillä tähänkin asti Vaasan käräjäoikeudessa on saanut laadukasta palvelua molemmilla kotimaisilla kielillä.

Kokkolassa, tammikuun 21. päivänä 2008

Kari Autio
asianajaja, Kokkola
Hannu Laakso
asianajaja, Kokkola

Hannu Kaitaluoma	Juha Koittola
asianajaja, Kokkola	asianajaja, Kokkola
Anne Mäkelä	Osmo Sippola
asianajaja, Kälviä	asianajaja, Kokkola

Tapio Suutari
asianajaja, Kokkola

Mika Talviaro
asianajaja, Kokkola

Kokkolan poliisilaitos	1 (2)

22.1.2008
Kokkolan käräjäoikeus Laamanni Leena Tokola Kaarlelankatu 27
67100 KOKKOLA
ASIA: LAUSUNTO KÄRÄJÄOIKEUDEN ORGANISAATIORAKENTEESTA
Lausuntonaan Kokkolan kihlakunnan poliisilaitos esittää käräjäoikeuden organisaatiorakenteen suhteen seuraavaa:
Poliisilaitoksen näkökulmasta katsoen ideaalinen käräjäoikeuden organisaatiorakenne on sellainen, jossa nykyinen Kokkolan käräjäoikeus ja entinen Pietarsaaren käräjäoikeus muodostavat uuden käräjäoikeuden toimialueen
Poliisilaitos perustelee näkemystään seuraavasti:
1.	Käräjäoikeuden tuomiopiiri ja 1.1.2009 aloittavan uuden poliisilaitoksen toimialueet olisivat identtiset.
Kiinteistörekisteröintimuutoksen jälkeen poliisi tulee olemaan yksi merkittävämpiä tuomioistuinlaitoksen "työllistäjiä" ja yhteistyökumppaneita.
Esitutkintaviranomaisen näkökulmasta katsoen asialla on useita synergiaetuja. Syyttäjäviranomaisena toimii yksi ainoa viranomainen (Pohjanmaan syyttäjävirasto). Esitutkintayhteistyö toimii siten vain yhden organisaation kanssa.
Kaikki pakkokeinot voidaan käsitellä yhdessä ja samassa tuomioistuimessa (muutoin kandessa eri käräjäoikeudessa ja kandessa eri istuntopaikassa).
3.	Tutkintavankien ja laitosvankien sijoittelu koko poliisilaitoksen alueella on yhtenevä. Asialla on kuljetuslogistista merkitystä, kun vangit tulevat ja lähtevät
tietyn kuljetusaikataulun mukaan.
(Jos kaksi eri käräjäoikeutta, säilytyspaikat Oulussa ja Vaasassa. Merkitsee tutkintavankien tarpeetonta oleskelua poliisivankilassa vankivaunun aikataulusyistä).
4.	Sama hovioikeus käsittelisi kaikki poliisilaitoksen rikosasiat. Jos poliisilaitoksen alue jakaantuu kahteen eri käräjäoikeuteen, käsiteltäisiin osa jutuista Rovaniemen ja osa Vaasan hovioikeudessa.
Ruotsinkielisten ja suomenkielisten palvelujen saatavuus paranisi koko uudella alueella puolin ja toisin.
Kokkolan poliisilaitos Kaarlelankatu 74, PL 130, 67101 KOKKOLA
kokkola. poliisilaitos @ kokkola.poliisi.fi,
www.poliisi.fi/kokkola
Puh. 071 874 0451, Faksi 071 874 7779

Kokkolan poliisilaitos	2 (2)

6. Jos käräjäoikeuden toimialue muodostuu yhteneväksi uuden poliisilaitoksen toimialueen kanssa, saattaa ratkaisulla olla vaikutuksia myös rakenteilla olevan Pietarsaaren poliisitalon huonetilaohjelmaan. Lähinnä pakkokeinosalin rakentamisen osalta.

Ellei käräjäoikeuden uudelleen organisointia voida toteuttaa poliisilaitoksen edellä esittämällä tavalla, pitää poliisilaitos parempana vaihtoehtona sitä, että koko Pohjanmaasta ja Keski-Pohjanmaasta muodostetaan yksi käräjäoikeus.

Toiminnallisten, kielellisten ja kulttuurillisten perusteiden pohjalta katsoen vaihtoehto on parempi kuin Ylivieskan ja Kokkolan käräjäoikeuksien yhdistäminen.
Kaikki viranomaisten välinen yhteistyö suuntautuu Keski-Pohjanmaalta etelään päin, ei Pohjois-Pohjanmaan suuntaan.
Jouko Potinkara poliisipäällikkö