PIEKSÄMÄEN KÄRÄJÄOIKEUS
PL 99
76101 PIEKSÄMÄKI

Pieksämäki 31.1.2008

No

Viite  	Oikeusministeriön kirje 23.11.2007 /OM 8/31/2007

Asia	Lausunto oikeusministeriön työryhmän mietinnöstä Käräjäoikeusverkoston 				kehittäminen  (työryhmämietintö 2007:12)

OIKEUSMINISTERIÖLLE

Lausuntonaan  käräjäoikeusverkoston kehittämistä koskevasta oikeusministeriön työryhmän  mietinnöstä Pieksämäen käräjäoikeus esittää seuraavaa:

Työryhmä on ehdottanut käräjäoikeuksien lukumäärän alentamista 25 pääkansliaan ja viiteen sivukansliaan. Tavoitteena on pidetty käräjäoikeuksien tuomiopiirin asukasmäärän nostamista 100 000 asukkaaseen ja käräjäoikeuden  tuomarimäärän nostamista  vähintään kymmeneen tuomariin.  Asetettujen tavotteiden osalta  käräjäoikeudella ei ole huomautettavaa, vaikkakaan esitetyt perustelut eivät vakuuta.

Pieksämäen käräjäoikeuden tuomiopiiri sijaitsee Etelä-Savon pohjoisrajalla. Pieksämäen kaupungista on matkaa Mikkeliin  noin 80 kilometriä. Pieksämäen käräjäoikeudella on käytössään vuonna 1993 käyttöön vihityssä oikeus- ja poliisitalossa asianmukaiset ja toimivat tilat. Työryhmä on mietinnössään esittänyt, että Pieksämäen käräjäoikeus lakkautettaisiin ja Pieksämäelle jäisi vain istuntopaikka. Siirtymäkaudeksi työryhmä esittää sivukanslian jättämistä Pieksämäelle.  Pieksämäen käräjäoikeus esittää harkittavaksi, olisiko Pieksämäelle istuntopaikan  sijasta perustettava sivukanslia. 

Perustelut sivukanslian perustamiselle:

1) Etäisyys Pieksämäeltä pääkansliaan on 80 kilometriä. Kansalaisten yhdenvertaisuus edellyttää sitä, että kansalaiset saavat  yhtäläisin edellytyksin oikeudellisia palveluja. Työryhmä on katsonut, että maantieteellisen sijainnin merkitys on vähentynyt.  On totta, että tekniikan kehittyessä maantieteellisen sijainnin merkitys on vähentynyt, mutta se ei ole  poistunut. Havaintojen mukaan ihmiset edelleen hoitavat oikeudellisia asioita henkilökohtaisesti asioimalla. Maaseutumaisissa olosuhteissa autottoman nykyisen  Pieksämäen käräjäoikeuden tuomiopiirissä asuvan henkilön mahdollisuudet asioida pääkansliassa Mikkelissä  ovat oleellisesti huonommat kuin Mikkelissä asuvan henkilön. Tämä on myös oikeusturvakysymys. On tiedostettava se, etteivät käräjäoikeudet ole itseään varten, vaan ne on tarkoitettu palvelemaan kansalaisia.

Toisaalta, jos Pieksämäelle jää vain istuntopaikka, etäisyys aiheuttaa     tuomioistuimen henkilökunnalle entistä enemmän matkakuluja ja ajanhukkaa. Lisäksi myös riskit työmatkaonnettomuuksiin kasvavat. 

 2) Pieksämäen seutu muodostaa oman talousalueen.  Talousalue on kehittyvä. Viimeksi talousalueelle on ilmoitettu perustettavan Ideapark -niminen ostoskeskus.  Tämän ostoskeskuksen on arvioitu tuovan talousalueelle vuosittain 4 - 5 miljoonaa kävijää.  Saapuvien asioiden  määrä käräjäoikeudessa  tulee  jo ostoskeskuksesta ja siihen kohdistuvasta liikenteestä johtuen kasvamaan. Käräjäoikeuden käsityksen mukaan saapuvien asioiden määrä on riittävä sivukanslian perustamiselle.

3) Pieksämäen käräjäoikeudella on uudehkot, asianmukaiset ja toimivat tilat. Käräjäoikeuden käytössä on myös asianmukainen tekniikka lukuunottamatta äänityslaitteistoa.  Mikäli Pieksämäelle jää vain istuntopaikka, muuttuu oikeustalon käyttötarkoitus oleellisesti.  Käräjäoikeuden istuntotilat sijaitsevat rakennuksen toisessa kerroksessa.  Vuokranantajan suostumuksella  istuntotilat on  saneeraustoimenpitein erotettavissa kansliatiloista.

Lopuksi

Käräjäoikeuksien sijaintia  harkittaessa tulisi työryhmän esittämää laajemmin ottaa huomioon valtakunnan laajuudesta johtuvat pitkät välimatkat. Jos käräjäoikeuksia on vain 25, ovat välimatkat tuomiopiirien  reuna-alueilta kohtuuttoman pitkät. Oikeuspalvelujen saatavuus tulisi taata perustamalla riittävä määrä sivukanslioita. Sivukansliajärjestelmää on sinänsä perustellusti arvosteltu hallintoon liittyvien ongelmien vuoksi. Asetettaessa vastakkain oikeuspalvelujen saatavuus ja hallintoon liittyvät ongelmat painaa vaakakupissa enemmän oikeuspalvelujen saatavuus.

Työryhmän yhtenä tavoitteena on ollut säästöjen saavuttaminen.  Mikäli Pieksämäellä säilyy käräjäoikeuden sivukanslia, säästyy  huomattava määrä rakentamis- ja vuokrakustannuksia. Sivukanslia voi toimia nykyisissä tiloissa ilman lisäinvestointia. Mikäli Pieksämäelle jää vain istuntopaikka, aiheuttaa tämä uudisrakentamistarvetta Mikkeliin. 

Työryhmä on, kuten edellä on todettu, esittänyt, että Pieksämäelle  jää istuntopaikka ja siirtymäajaksi sivukanslia. Siirtymäajaksi työryhmä on arvioinut 2 - 4 vuotta. Jos  harkinnassa päädytään siihen, että Pieksämäelle jää vain istuntopaikka, tulisi  siirtymäaika määritellä tarkemmin.  Siirtymäajan pituuden työryhmä on määritellyt siten, että Pieksämäellä on sivukanslia “kunnes tilat järjestyvät”.  Määrittely ei noudata hyvän henkilöstöpolitiikan  periaatteita.  Tilojen järjestyminen  voi tapahtua nopeasti tai siihen voi kulua pitkäkin aika. Henkilöstön kannalta on kohtuutonta, jos henkilöstö joutuu elämään epätietoisuudessa  työpaikan sijainnista.  

Laamanni 		Juhani Mali