TUUSULAN KÄRÄJÄOIKEUS			LAUSUMA  2.4.2008

Oikeusministeriölle

Asia: Oikeusministeriön esitys käräjäoikeusverkostoksi 13.3.2008

Rohkenen vielä lausua käsitykseni oikeusministeriön otsikkoasiassa tekemän linjauksen johdosta ottaen huomioon, että ministeriön esityksen mukainen vaihtoehto Tuusulan käräjäoikeuden tuomiopiiriksi ei ollut esillä työryhmän jättämässä mietinnössä. Käräjäoikeutta ei muutoinkaan ole kuultu missään asian valmistelun vaiheessa muutoin kuin varaamalla käräjäoikeudelle muiden ohella tilaisuus ilmaista käsityksensä käräjäoikeusverkoston kehittämistä pohtineen työryhmän mietinnöstä. Käsitykseni mukaan ministeriön edustajat ovat vierailleet valikoidusti eräissä käräjäoikeuksissa. Päättäjät ovat siten saaneet vaihtelevasti tietoa paikallisista olosuhteista.

Käsittelen aluksi käräjäoikeuden nimiasiaa ja sen jälkeen Tuusulan käräjäoikeuden tuomiopiiristä esitettyjä näkemyksiä sekä niitä tukevia seikkoja.

Nimestä

Ministeriön esityksen mukaisen Tuusulan käräjäoikeuden alue käsittäisi Pornaisten siihen liittämisen jälkeen Nurmijärveä lukuun ottamatta kaikki muut Keski-Uudenmaan kunnat.  Kun uusille käräjäoikeuksille annetaan maakuntapohjaiset  nimet, tulisi Tuusulan käräjäoikeuden nimi muuttaa samassa yhteydessä Keski-Uudenmaan käräjäoikeudeksi siitä riippumatta, toteutuuko uusi käräjäoikeus työryhmän vai ministeriön esityksen mukaisesti. Nimen muuttaminen on perusteltua myös siksi, että nykyinen nimi on omiaan aiheuttamaan väärinkäsityksiä. Joskus asiakkaat ovat erehtyneet käräjäoikeuden sijaintipaikasta ja olettaneet käräjäpaikan sijaitsevan Järvenpään asemesta Tuusulassa.

Tavoitteet

Ensinnäkin on palautettava  mieliin uudistuksen tavoitteet ja erityisesti käräjäoikeuksien yksikkökoon suurentamiselle esitetyt perustelut. Tiedossamme olevat ja hyväksyttävät keskeiset päämäärät ovat pyrkimys tehokkaampaan ja laadukkaampaan toimintaan, lainkäyttöhenkilökunnan ammattitaidon kehittäminen, käräjäoikeuden kilpailukyvyn turvaaminen sekä tehtävien tasaisempi jakautuminen käräjäoikeuksien kesken.

Työryhmän esitys

Työryhmä on päätynyt tasapainoiseen esitykseen käräjäoikeusverkostoksi, joka on omiaan edistämään työmäärien tasaista jakautumista eri käräjäoikeuksissa sekä tuomareiden erityisasiantuntemuksen kehittämistä. Työryhmä on esittänyt 25  käräjäoikeuden muodostamista.  Ehdotuksen mukaisista käräjäoikeuksista 20 käräjäoikeuden tuomiopiirin asukasmäärä olisi yli 150.000.  Yli puolessa ehdotuksen mukaisista uusista käräjäoikeuksista olisi vähintään 15 tuomaria. Työryhmän esityksessä vain viiden käräjäoikeuden tuomiopiirissä asukasluku olisi alle 150.000. Näistä neljä olisi pieniä alle 100.000 asukkaan alueita. Esitys on siltä osin maantieteellisistä tai kielellisistä syistä perusteltu.

Tuusulan käräjäoikeus on pitänyt perusteltuna, että työryhmän esittämällä tavalla Hyvinkään käräjäoikeuden ja Tuusulan käräjäoikeuden tuomiopiirit yhdistetään ja  Pornaisten kunta liitetään Tuusulan käräjäoikeuden tuomiopiiriin. Yhdistämisellä turvataan riittävän suuri väestöpohja ja yksikkökoko sekä tarpeeksi suuri ja monipuolinen juttumäärä. Se mahdollistaa niiden päämäärien toteutumisen, mihin uudistuksella pyritään. Ehdotuksen mukainen väestöpohja olisi noin 210.000 asukasta. Tuomareita olisi yli 15.  Käräjäoikeuteen tulisi ehdotuksessa esitettyjen lukujen perusteella vuosittain yli 2200 rikosasiaa ja hieman vajaa 300 laajaa riita-asiaa. Käräjäoikeuden kokoluokka vastaisi tulevaisuuden käräjäoikeuden keskikokoista käräjäoikeutta.

Ministeriön esitys

Ministeriön esitys Tuusulan käräjäoikeuden osalta poikkeaa työryhmän mietinnöstä. Ministeriö perustaisi maakuntajaosta poikkeavan Hyvinkää-Riihimäen käräjäoikeuden, jolloin
Tuusulan käräjäoikeuden väestöpohja olisi 129.000 asukasta (211.000 asukkaan asemesta)
Hämeenlinnan käräjäoikeuden väestöpohja olisi 126.000 asukasta (170.000 asukkaan asemesta) ja 
Hyvinkää-Riihimäen käräjäoikeuden asukasluku 126.000 asukasta.

Ministeriön tiedotteessa linjauksen perusteeksi on ilmoitettu, että väestöpohja Tuusulassa sekä Hyvinkää-Riihimäellä ja Hämeenlinnassa olisi riittävän suuri ja käräjäoikeusuudistukselle asetettujen tavoitteiden mukainen myös asiamäärien ja niiden edellyttämien tuomariresurssien osalta. Nämä seikat vastaavat toki työryhmän toimeksiannon lähtöasetelmaa. Ne ovat siksi olleet hyvin myös työryhmän tiedossa sen tehdessä oman esityksensä. Työryhmä on kuitenkin ennakkoluulottomasti päätynyt ehdotukseen, joka asetettua lähtötasoa paremmin turvaa uudistuksen tavoitteet.  Ministeriö ei omassa esityksessään ole tuonut esille ainuttakaan uutta perustetta sille, miksi työryhmän esitystä puheena olevilta osin ei voitaisi hyväksyä.

Ministeriön esityksen perusteella saamme työryhmän esitykseen verrattuna yli kaksinkertaisesti eli 11 alle 150.000 asukkaan väestöpohjaan nojaavaa käräjäoikeutta. Keski-Uudenmaan ja Kanta-Hämeen alueelle muodostuisi kolme pientä käräjäoikeutta työryhmän esittämän kahden keskikokoisen käräjäoikeuden sijasta. Maantieteelliset tai kielelliset seikat eivät tue ratkaisua. Kuntaliitoksetkin näyttäisivät jäävän vaille merkitystä.

Väestöpohjaan perustuvat lähtökohdat

Onkin syytä kysyä, mihin selvitykseen tai tietoon työryhmän toimeksiannon lähtökohta tuomiopiirin asukasluvun vähimmäismäärästä perustuu. Olen työskennellyt yli 180.000 asukkaan väestöpohjan omaavassa yli 15 tuomarin Vantaan käräjäoikeudessa noin 20 vuoden ajan. Tuusulan käräjäoikeuden väestöpohja on ollut aiemmin runsas 100.000 ja 1.10.2007 lukien noin 125.000 asukasta. Kokemukseni tällaisesta uuden käräjäoikeusverkoston kriteerein tarkasteltuna asukasluvultaan "minimitason" käräjäoikeudesta on vuoden mittainen. Mainitun kokemukseni perusteella haluaisin kyseenalaistaa lähtökohdan. Reilun 100.000 asukkaan ja 10 tuomarin yksikössä juttukanta näyttää jäävän verraten kapeaksi. Erikoistuminen on mahdollista vain jossakin määrin. Lainkäyttötoimintaan on välttämättä osoitettava riittävä henkilövahvuus. Tukitoimintojen järjestäminen tuottaa tällöin ongelmia. Käräjäoikeuden eri yksiköt jäävät pieniksi ja helposti haavoittuviksi.  Uudistuksen tavoitteisiin pääseminen ja tehokas toiminta eivät ole siinä määrin mahdollisia kuin isommissa yksiköissä.

Tuusulan käräjäoikeuden lausunnossa toteamme, että käräjäoikeudessa tehtyjen havaintojen mukaan uudistuksen kaikkien tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi käräjäoikeuden alueen väestömäärän ja tuomareiden lukumäärien tulisi olla korkeampia kuin tavoitetason vähintään 100.000 asukasta ja 10 tuomaria. Päämääräksi tulisi asettaa väestömäärältään ainakin 150.000 tai mieluummin noin 200.000 asukkaan alue tai muutoin riittävän suuri asiamäärä, jotta tuomareiden erikoistumisen ja toiminnan tarkoituksenmukaisen organisoinnin kautta pystytään takaamaan laadukas ja tehokas toiminta. 

Tehokas viranomaisyhteistyö

Käräjäoikeuden töiden organisoimisen ja henkilöstön erikoistumisen hankaloitumisen lisäksi saamme Keski-Uudenmaan ja Kanta-Hämeen alueella joukon muita tehokkaan toiminnan esteeksi muodostuvia tekijöitä, mikäli ministeriön esitys etenee lopulliseksi päätökseksi. 

Käräjäoikeudet tekevät tiivistä yhteistyötä syyttäjien ja poliisin kanssa. Kun tavoitteena on tuloksellinen toiminta, huomioon on otettava koko viranomaisketjun tehokas toiminta rikosvastuun toteuttamisessa. Tämän vuoksi käräjäoikeuksien tuomiopiirien tulee vastata mahdollisimman pitkälti vastaavaa aluejakoa kuin syyttäjälaitoksessa ja poliisissa. Jos tämä vaatimus ei toteudu, asioiden hallinnointi, niistä sopiminen ja matkustaminen vaativat ylimääräisiä resursseja tai niiden vaatima aika on poissa varsinaisesta substanssitoiminnasta.

Työryhmän esityksen mukainen Tuusulan käräjäoikeuden tuomiopiiri ja tuleva Keski-Uudenmaan poliisipiiri olisivat identtiset. Sama koskee Hämeenlinnan käräjäoikeuden tuomiopiiriä ja Kanta-Hämeen poliisilaitoksen toiminta-aluetta. Ministeriö on määrittäessään Keski-Uudenmaan ja Kanta-Hämeen alueen käräjäoikeuksien tuomiopiirejä unohtanut täysin syyttäjä- ja poliisipiiriuudistukset, vaikka esimerkiksi Lapin osalta tuleva poliisipiirijako on vaikuttanut ministeriön esitykseen. Keski-Uudenmaan ja Kanta-Hämeen alueella tulevien käräjäoikeuksien, syyttäjän ja poliisin piirit poikkeavat toisistaan. Lopputulos on epätarkoituksenmukainen ja tulee varmuudella haittaamaan sujuvaa, joutuisaa ja tehokasta yhteistoimintaa. 

Mäntsälän kunnan liityttyä Tuusulan käräjäoikeuden tuomiopiiriin Mäntsälä jäi kuulumaan toistaiseksi Orimattilan poliisipiiriin. Olemme voineet havaita, kuinka esimerkiksi tiettyjen Mäntsälään liittyvien pakkokeinoasioiden hoitaminen on vaikeutunut. Paikallisella tasolla Järvenpäässä toimivan Keski-Uudenmaan poliisin kanssa asiat sitä vastoin sujuvat tehokkaasti.  Keski-Uudenmaan poliisi suunnittelee keskittävänsä vakavan rikollisuuden tutkinnan Järvenpäähän. Se ei tuota ongelmia Tuusulan käräjäoikeudelle. Sen sijaan poliisi ja Hyvinkää-Riihimäen käräjäoikeus joutuisivat miettimään, kuinka esimerkiksi pakkokeinoasiat käsitellään mainitussa käräjäoikeudessa. Lisäksi vankikuljetukset pääasiassa tutkintavankeja säilyttävästä Jokelan vankilasta kahteen eri käräjäoikeuteen, Tuusulan ja Hyvinkää-Riihimäen käräjäoikeuksiin, vaatisivat lisäresursseja. 

Myös syyttäjäpiiri kokee ministeriön esityksen toimintansa kannalta ongelmalliseksi. Kanta-Hämeen syyttäjäviraston pääpaikka on Järvenpäässä. Esitutkintayhteistyö puoltaa mainittua sijoittumista. Syyttäjien yhteistoiminta Tuusulan käräjäoikeuden kanssa on sijainnin johdosta jouhevaa. Tulevan Hyvinkään-Riihimäen kanssa harjoitettava yhteistoiminta tullee vaatimaan palvelupisteen perustamisen Hyvinkäälle ja aiheuttamaan muitakin toiminnan erillisjärjestelyjä ja siten lisäkustannuksia.

Toimitiloista

Ministeriön esityksen mukainen lopputulos, kolme pienehköä lähietäisyydellä sijaitsevaa käräjäoikeutta Keski-Uudenmaan ja Kanta-Hämeen alueella,  vaatisi myös toimitilojen osalta suurempaa rahoitustarvetta kuin työryhmän esitys. Tuusulan käräjäoikeuden nykyiseen oikeustaloon olisi uudistuksen voimaan astumisesta lukien helposti sijoitettavissa eräillä järjestelyillä tilat 60 -70 työntekijän kanslialle. Merkittävää lisärakennustarvetta ei olisi. 

Käräjäoikeuslähtöisesti

Tuusulan käräjäoikeus on lausunnossaan todennut myös, että käräjäoikeusverkoston uudistamisen tulee tapahtua käräjäoikeuksien toiminnan kannalta tarkoituksenmukaisella tavalla. Se tarkoittaa käräjäoikeuskeskeistä lähtökohtaa ja uudistuksen toteuttamista käräjäoikeuksien ehdoilla. Käräjäoikeusverkon pirstominen hovioikeuksien erilaisten etujen vuoksi ei saa muodostua ratkaisuperusteeksi. Vasta sen jälkeen kun yhteisymmärrys toteutettavasta käräjäoikeusverkosta on syntynyt, on aika arvioida hovioikeuksien tuomiopiirirajoja. 

Näyttäisi siltä, että ministeriön esityksen taustalla on sellaisia sivuvaikutteita, joita ei ole perusteluissa haluttu ilmaista. Päättäjiltä on puuttunut rohkeus päätyä toiminnalliselta kannalta hyvään ja muutoinkin virtaviivaiseen työryhmän ehdotuksen mukaiseen esitykseen. Joudumme jälleen uuteen välivaiheeseen, jossa  kenties turhaan uhrataan aikaa ja varoja. Meillä on jo nyt yllin kyllin esimerkkejä hienoista, mutta uudistuksen jälkeen tarpeettomista tai epätarkoituksenmukaisista oikeustaloista. Uudistus edennee näin epäjohdonmukaisten  ja kalliiden välivaiheiden kautta lopulliseen päämääräänsä. On jokseenkin todennäköistä, että viimeistään kymmenen vuoden kuluttua olemme pohtimassa Tuusulan, Hyvinkää-Riihimäen ja Hämeenlinnan käräjäoikeuksien kehittämistarvetta. 

Seuraavaa junaa odotellessa

Tuusulan käräjäoikeudessa voimme todeta, että juna lähti ja jäimme asemalaiturille. Seuraava juna tulee kenties 10 vuoden kuluttua. Jäämme seuraamaan muiden yksiköiden kehittymistä entistä toimivammiksi käräjäoikeuksiksi. Pyrimme tietenkin osaltamme parhaamme mukaan vastaamaan tulevaisuuden haasteisiin, mutta lähtökohdat ovat vaillinaiset.

Laamanni	Heli Lehto-Kinnunen