Stadsstyrelsen Kaupunginhallitus

JAKOBSTAD

PIETARSAARI

24.1.2008

På stadsstyrelsens vägnar: Stadsdirektör

c,cit 5 3 L aco
:_	c.4t-J€R.otf Nr 61/1061/2007
Justitieministeriet Södra esplanaden 10 PB 25
00023 STATSRADET
Er begäran om utlåtande om arbetsgruppens betänkande "Utveckling av tingsrättsnätet"
Stadsstyrelsen i Jakobstad har behandlat ärendet vid sitt sammanträde 21.01.2008 § 21.
Bifogat sändes stadsstyrelsens utlåtande i ärendet.

Stadssekreterare	Kaj Andberg

1

BILAGA	utdrag ur stadsstyrelsens protokoll 21.01.2008 § 21
Staden Jakobstad / Stadsstyrelsen. PB 41 68601 Jakobstad. Tfn (06) 785 1111. www.jakobstad.fi
Pietarsaaren kaupunki / Kaupunginhallitus. PL 41 68601 Pietarsaari. Puh (06) 785 1 1 1 1. www.jakobstad.fi

§21

%ocQraB STADEN JAKOBSTAD	Protokollsutdrag	Sida 1 Stadsstyrelsen
Sammanträdesdatum 21.01.2008
Justitieministeriet	Diarienr CFV 1061/2007
PB 25	Utgäende brev nr 61 00023 STATSRADET

JUSTITIEMINISTERIET: BEGARAN OM UTLATANDE OM ARBETSGRUPPENS BETANKANDE "UTVECKLING AV TINGSRÄTTSNÄTET"

Fullständiga handlingar i ärendet finns till päseende i stadskansliet och tillgängiiga vid sammanträdet.

Sammandrag: Bilaga § 21

Bakgrund
Justitieministeriet begär stadens utlätande om betänkandet Utveckling av tingsrättsnätet (Arbetsgruppsbetänkanden 2007:12) senast den 31 januari 2008.
Arbetsgruppens uppdrag gick ut pä aft lägga fram ett förslag till eft nytt tingsrättsnät med 1-3 tingsrätter i varje landskap, dvs. 25-30 tingsrätter i hela Iandet i stället för nuvarande 54. En överföring av fastighetsinskrivningsärenden frän tingsrätterna till Lantmäteriverket planeras samtidigt. Invänarantalet i varje domkrets skulle enligt uppdraget uppgä till minst 100 000 och tingsrätterna skulle ha minst 10 domare.
Arbetsgruppen föreslär aft det i framtiden skall finnas 25 tingsrätter, med 5 filialkanslier (mot nuvarande 11) och 30 sammanträdespiatser (mot nuvarande 46). Korsholms och Vasa tingsräft sammansläs enligt arbetsgruppens förslag till Vasa tingsrätt. Jakobstads och Kristinestads sidokanslier föresläs bli sammanträdesplatser. Av de föreslagna tingsrätterna är 8 tväspräkiga. I Vasa tingsrätt skulle majoritetsspräket bli svenska. Till följd av förslaget kommer de fiesta tingsrätter att behöva mer verksamhetslokaler varför genomförandet i praktiken kommer aft ta flere är, men omändringen av Jakobstads och Kristinestads filialkanslier till sammanträdesplatser kan förverkiigas omedelbart enligt betänkandet. Personalen beräknas minska med sammanlagt 94 personer – till 1 767 ärsverken. Tx/5 avvikande äsikter ingär i arbetsgruppens betänkande.

Staden Jakobstads utlätande
Gällande den territoriella indelningen av tingsrättsnätet är betänkandet ur staden Jakobstads synvinkel bra och logiskt eftersom den följer landskapsindelningen och därmed intentionerna i landskapsindelningslagen.
Däremot är försiaget aft Korsholms tingsrätts sidokansli i Jakobstad – som betjänar en region med drygt 48 000 invänare – skulle nedklassas till endast en sammanträdesplats inte acceptabelt med beaktande av att antalet brottsmäl vid Jakobstads sidokansli uppgätt i genomsnitt till 406 ärenden per M. under ären 2004-2006, vilket är 45 % av Korsholms tingsrätts hela volym. Tvistemälen under samma period har uppgätt i genomsnitt till 38 ärenden per är vilket

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21595);(21595,21595);(21595,4158);(18927,4158);(18927,0);(0,0);fBehindDocument1%caxxo(S) STADEN JAKOBSTAD	Protokollsutdrag	Sida 2 Stadsstyrelsen
Sammanträdesdatum 21.01.2008
är 51 % av Korsholms tingsrätts hela volym medan civilärenden under samma period har uppgått i genomsnitt till 1 086 ärenden per år vilket är 49 % av Korsholms tingsrätts hela volym. Jakobstads sidokansli är alltså den överlägset största enheten inom nuvarande Korsholms tingsrätt och därför är inte förslaget vare sig funktionellt eller acceptabelt att Jakobstad i framtiden enbart skulle ha en sammanträdesplats. Staden Jakobstad behöver även i fortsättningen ett filialkansli för att upprätthålla en försvarbar rättslig service i staden och regionen.

Eftersom en överflyttning av fastighetsärenden från tingsrätterna till Iantmäteriverket som bäst torde vara under beredning av Justitieministeriet vill staden Jakobstad anföra aft antalet lagfarter, fastighetsinteckningar m.m. vid Korsholms tingsrätts sidokansli i Jakobstad uppgick i genomsnitt under perioden 2004-2006 till 5 044 ärenden per år, vilket är hela 39 % av
Korsholms tingsrätts hela volym, vilket påvisar behovet av aft en verksamhetspunkt underställd Österbottens lantmäteribyrå inrättas i Jakobstad för aft fortsäftningsvis upprätthålla en försvarbar servicenivå för invånarna i Jakobstad med omnejd.

Förslag
Stadsdirektören:
Stadsstyrelsen sänder ovanstående som staden Jakobstads svar på justitieministeriets begäran om utlåtande.

Beslut
Stadsstyrelsen:
Stadsstyrelsen godkände förslaget.
Utdragets riktighet bestyrker
24.1.2008
KajlAndberg stadssekreterare

SAMMANDRAG
Asia nro Utvecklingen av tingsrättsnätet utgör ett led i omstruktureringen av tingsrättema. I den ingAr

STST
KH	a.06 f
~ ~• ~.	
kendenr
al	§
1. UTVECKLING AV TINGSRÄTTSNÄTET
1.1 Bakgrund till utvecklingen av tingsrättsnätet
också överföring av fastighetsinskrivningsärenden frin tingsrätterna till Lantmäteriverket i enlighet med regeringsprogrammet för Matti Vanhanens II regering. Planen för överföringen blir klar den 15 oktober 2007 och tidpunkten då överfdringen ska ske bestäms sannolikt på vAren 2008. Dessutom ska summariska ärenden börja behandlas elektroniskt och eventuellt centraliserat. Riktlinjerna för detta ska enligt planerna dras upp under hösten 2007.

Det nuvarande tingsrättsnätet som At. uppbyggt av jämförelsevis smA enheter utvecklades ursprungligen i ett jordbruksbaserat samhälle där befolkningen var relativt jämnt spridd, kommunikationerna dAliga och där de ärenden som domstolarna behandlade var relativt enkla. Dessutom var parterna oftast tvungna att sköta sina ärenden personligen. Under dessa förhållanden var det nödvändigt med ett tätt domstolsnät. I dagens läge är verksamhetsförhållandena väsentligen annorlunda och kraven på tingsrätterna har vuxit i takt med att ärenden har blivit alltmer komplicerade. Samtidigt har kommunikationerna förbättrats, befolkningen koncentrerats till tillväxtcentrumen och den elektroniska ärendehanteringen ökat.

Större tingsrätter har setts som en förutsättning för att den alltmer omfattande målsättningen för rättsväsendet ska kunna as. Flera omständigheter har i olika sammanhang anförts som skäl för större tingsrättsenheter. De viktigaste av dem är de bättre möjligheterna för större tingsrätter att utveckla sin kompetens och yrkesskicklighet, fårbättra konkurrenskraften, fördela uppgifterna jämnare, flytta över tyngdpunkten i rättskipningen till tingsrätterna och genomf8ra sift produktivitetsprogram.

Tingsrätternas fysiska placering är dessutom inte längre av nigon större betydelse för tillgången till service. Behovet för klienterna aft personligen besöka tingsrätten minskas framför alit av att fastighets- och inskrivningsärendena överfiSrs till Lantmäteriverket, eftersom dessa årenden utgör tingsrätternas största ärendegrupp och eftersom den ridgivning de kräver har orsakat de fiesta klientbesöken i tingsrätterna. Efter överfiiringen är det i praktiken endast ärenden som behandlas vid sammanträde som kräver personlig närvaro, och bara 4 % av tvistemålen At. Adana. OcksA behandlingen av brottmål vid sammanträde har minskat avsevärt sedan den 1 oktober 2006, då det blev möjligt att behandla vissa brottmAl skriftligt.
I samband med underrättsreformen 1993 minskade antalet underrätter från 97 till 70. Därefter har antalet tingsrätter ytterligare minskat så att det sedan oktober 2007 uppgår till 54. Ett projekt för att slå samman tre tingsrätter pigir som bäst. De genomsnittliga domkretsarna är dock fortfarande små. I närmare 80 % av de nuvarande tingsrätterna finns det färre An 10 domare och för 75 % av tingsrätterna är befolkningsunderlaget mindre An 100 000. Tingsrätternas verksamhetsställen bestir av 54 huvudkanslier, 11 filialkanslier och 46 sammanträdesplatser. Antalet sammanträdesplatser kommer under 2008 att minska till 40.

OCksi i de övriga nordiska länderna pågir en utveckling mot större domstolsenheter. Projekt för utveckling av domstolsnätet har genomförts bl.a. i Danmark och Sverige. Dessutom pågår

2
i Finland flera projekt för sammanslagning av andra lokalförvaltningsorganisationer. T.ex. iklagarväsendet genomförde den 1 april 2006 en reform varigenom 63 administrativa iklagarenheter sammanslogs till 15 iklagarämbeten.
1.2 Arbetsgruppens förslag till domkretsar och verksamhetsställen för tingsrätterna

Arbetsgruppen skulle enligt sift uppdrag lägga fram ett förslag till domkretsar för tingsrätterna i vilket befolkningsunderlaget för varje tingrätt skulle vara minst 100 000 invinare och varje landskap skulle ha 1-3 tingsrätter. Antalet tingsrätter skulle uppgi till 25-30. Dessutom skulle arbetsgruppen lägga fram förslag till verksamhetsställen för tingsrätterna.

Arbetsgruppen har beaktat att ärenden som gäller inskrivning av fastigheter inte längre kommer att höra till tingsrätternas uppgifter. Däremot har eventuella ändringar i friga om summariska ärenden inte tagits i beaktande eftersom inga riktlinjer ännu dragits upp beträffande dem. Arbetsgruppen har undersökt bide invinarantalet och antalet ärenden i tingsrätterna och utgAende frin dem gjort en bedömning av personalbehovet och personalstrukturen. Avsikten har varit att bilda tingsrätter där personalen är sA stor aft tingsrätterna kan utvecklas i enlighet med kompetens- och produktivitetsmilen och tyngdpunkten i rättskipningen kan överflyttas till tingsrätten. Målet har varit tingsrätter med minst tio domare.

Arbetsgruppen föreslir att det i framtiden ska finnas 25 tingsrätter. I 21 av domkretsarna överstiger di invänarantalet 100 000 och domarantalet 10. Borgå, Kajana, Lapplands och Alands tingsrätter når inte upp till målet. Förslaget medför förändringar for alla andra an Esbo, Helsingfors, Vanda och Alands tingsrätter. De fiesta landskap har en tingsrätt var. Undantag utgör landskapet Lappland som har tvi tingsrätter och Nyland som har fern. Dessutom omfattar Ylivieska tingsrätt landskapet Mellersta Osterbotten och delar av landskapet Norra Österbotten. Detta ansigs motiverat för att tingsrätten i Karleby- och Ylivieskaomridet skulle bli tillräckligt stor. Vidare hör Pyttis, som enligt landskapsgränserna ingir i landskapet Kymmenedalen, till Borgå tingsrätts domkrets, vars övriga kommuner hör till landskapet Östra Nyland.

I friga om verksamhetsställena utgick arbetsgruppen från att de effektivitetskrav och ekonomiska krav som satts upp för domstolsväsendet saint skapandet av en yrkesmässigt utvecklande och givande arbetsgemenskap fiirutsätter att verksamheten koncentreras till ett ställe så långt det är möjligt med beaktande av klienternas behov av tjänster. Arbetsgruppen har särskilt bedömt klienternas behov av att personligen besöka tingsrätten när det gäller ärenden som behandlas vid sammanträde, ridgivning och stämningsmännens tjänster. Utöver stämningsmännens tjänster år det egentligen endast ärenden som behandlas vid sammanträde som kräver personlig närvaro vid tingsrätten. Arbetsgruppen fiireslir att tingsrätternas verksamhetsställen ska bestA av 25 huvudkanslier, 5 filialkanslier och 30 sammanträdesplatser. Lojo tingsrätts filialkansli är enligt förslaget beläget i Ekenäs, Kouvola tingsrätts i Kotka, Kuopio tingsrätts i Idensalmi, Rovaniemi tingsrätts i Kemi och Ylivieska tingsrätts i Karleby.

Av de föreslagna tingsrätterna är 8 tvåsprikiga; i Vasa tingsrätt är majoritetsspriket svenska. Bland de enspråkiga tingsrätterna är Alands tingsrätt svensksprikig och de övriga finsksprikiga. Förslaget påverkar inte de samisksprikigas ställning. I kapitel 7 beskrivs närmare hur de sprikliga rättigheterna tillgodoses.

3
1.3 Förslagen gällande personal, verksamhetslokaler och tidtabell Mr genomfdrandet

Arbetsgruppen har i enlighet med sift uppdrag gjort en bedömning av den nya tingsrättens personalbehov och struktur. Utgångspunkten för bedömningen var ett beräknat antal ärenden per person i vissa ärendegrupper. PA basis av detta beräknades tingsrätterna behöva en personal motsvarande 1 767 årsverken. Domarna utgör 27 %, notarierna 7 %, kanslipersonalen 51 % och stämningsmännen 15 % av personalen. Personalen beräknas minska med sammanlagt 94 personer jämfört med 2006. Avsikten är att det ska genomföras genom naturlig avgång under flera års tid. Minskningen leder till ca 3,3 miljoner euro lägre personalkostnader. För en del av personalen innebär förslaget ocksA byte av arbetsplats. Personalomställningen genomfdrs i enlighet med de principer som godkänts i statsfdrvaltningen.

Domkretsgränserna ändras samtidigt som fastighetsinskrivningen överfdrs. Arbetsgruppen har enligt sift uppdrag tagit ställning till vilka lokalbehov reformen orsakar och konstaterat att ytterligare lokaler kommer att behöva byggas för de fiesta tingsrätter. PA många av tingsrätternas verksamhetsställen är det dock redan nu nödvändigt att genomfdra byggnadsoch renoveringsprojekt på grund av bristerna i de nuvarande lokalerna. Totalkostnaderna för projekt som redan nu planeras och ombyggnader som utvecklingen av nätet kräver har beräknats till 3-4 miljoner euro, då från kostnaderna har avdragits de besparingar som indragningen av vissa verksamhetsställen medför.

Till följd av byggnadsprojekten kan arbetsgruppens förslag i frAga om verksamhetsställen inte genomföras på en Ong. I en del av de nuvarande filialkanslierna kan dock åtgärder vidtas omedelbart. I de tingsrätter där lokalarrangemang behövs genomfdrs förslaget efter domkretsreformen allteftersom lokalerna blir klara. I praktiken innebär det att mAnga tingsrätter som upphör kommer aft fungera som tillf'ålliga filialkanslier eventuellt i mAnga
år.

Arbetsgruppens förslag förbättrar kvaliteten på tingsrätternas verksamhet och främjar därigenom klienternas rättssäkerhet. A andra sidan leder ett glesare nät av verksamhetsställen till längre resor for klienterna. Arbetsgruppen anser aft, eftersom behovet av att personligen infinna sig i tingsrätterna har minskat avsevärt, medfdr detta inte oskäliga olägenheter för klienterna. Det glesare tingsrättsnätet har antagits minska utbudet av advokattjänster på de nuvarande tingsrättsorterna. Arbetsgruppen är av den Asikten att tillgången till tjänster kan tryggas genom att rättshjälpsbyråernas nät av verksamhetsställen bevaras jämförelsevis tätt.

För hovrätternas del konstaterar arbetsgruppen aft ändringarna i tingsrättsnätet kommer att orsaka Andringar ocksA i hovrätternas befolkningsunderlag och ärendemängd. Också hovrätternas domkretsgränser bör därför ses över.

TvA awikande Asikter ingår i arbetsgruppens betänkande.