VAASAN HOVIOIKEUS
PL 217
65101 VAASA			30.1.2008
puh: 010 364 1661
fax: 010 364 1685

Oikeusministeriö
Oikeushallinto-osasto
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Viite: Oikeusministeriön lausuntopyyntö 23.11.2007 Dnro OM 8/31/2007,  Käräjäoikeusverkoston kehittäminen (Työryhmämietintö 2007:12)

LAUSUNNON ANTAMINEN

Oikeusministeriö on pyytänyt hovioikeudelta lausuntoa otsikkoasiassa. Hovioikeus esittää lausuntonaan seuraavaa:

1. Työryhmän esitys

Työryhmän ehdotusten lähtökohta

Työryhmän tehtävänä on ollut laatia ehdotus käräjäoikeusverkoston kehittämiseksi maakuntapohjaiseksi siten, että jokaisessa maakunnassa olisi 1-3 käräjäoikeutta, jolloin koko maassa olisi 25-30 käräjäoikeutta nykyisen 54 käräjäoikeuden sijasta. Käräjäoikeuden tuomiopiirin asukasmäärän tulisi olla vähintään 100 000 asukasta. 

Työryhmän toimeksiannon taustalla on ollut ajatus siitä, että edellä mainitut kriteerit täyttävässä käräjäoikeudessa on nykyistä paremmat mahdollisuudet kehittää henkilökunnan osaamista ja ammattitaitoa, parantaa käräjäoikeuden kilpailukykyä sekä huolehtia tehtävien ja resurssien tasaisemmasta jakautumisesta. Käräjäoikeuden maantieteellisellä sijainnillakaan ei ole enää sähköisen asioinnin yleistyttyä niin suurta merkitystä kuin aikaisemmin. Suuremmat käräjäoikeusyksiköt mahdollistavat myös vahvennettujen kokoonpanojen nykyistä suuremman käytön niin riita- kuin rikosasioissakin sekä käräjätuomarien erikoistumisen muita oikeudenhoidon sidosryhmiä vastaavasti tiettyihin oikeudenaloihin. 

Käräjäoikeusverkoston uudistamishankkeeseen on keskeisesti vaikuttanut myös päätös siirtää kiinteistön kirjaamisasiat käräjäoikeuksilta maanmittauslaitoksen hoidettaviksi. 

Työryhmän ehdotus

Työryhmä ehdottaa, että käräjäoikeuksia olisi tulevaisuudessa 25. Niistä 21:ssä olisi yli 100 000 asukasta ja vähintään 10 tuomaria. Tavoitetta ei saavutettaisi Ahvenanmaan, Lapin, Kajaanin ja Porvoon käräjäoikeuksissa. 

Lähtökohtana on, että kussakin maakunnassa olisi  yksi käräjäoikeus. Poikkeuksena olisi muun muassa se, että  Ylivieskan käräjäoikeus käsittäisi Keski-Pohjanmaan maakunnan ja osia Pohjois-Pohjanmaan maakunnasta. 

Ehdotettavista käräjäoikeuksista kahdeksan olisi kaksikielisiä siten, että Vaasan käräjäoikeuden enemmistökieli olisi ruotsi. Yksikielisistä käräjäoikeuksista Ahvenanmaan käräjäoikeus olisi ruotsinkielinen ja muut suomenkielisiä.

Käräjäoikeuksilla olisi toimipaikkoinaan 25 pääkansliaa, 5 sivukansliaa ja 30 istuntopaikkaa.

Hovioikeuden näkemys

Hovioikeus pitää hanketta tuomioistuinlaitoksen kehittämisen kannalta tarpeellisena ja tärkeänä. Myös työryhmän ehdotus on  yleisesti ottaen tasapainoinen ja perusteltu. Asian valmistelussa  ja toimeenpanossa tulisi edetä tehokkaasti ja niin,  että kaikki hankkeen toteuttamiseen liittyvät seikat tulevat mahdollisuuksien  mukaan samanaikaisesti arvioitavaksi hyvän lopputuloksen aikaansaamiseksi. 

Kokonaisuutena käräjäoikeudet ehdotetaan muodostettaviksi luonnollisten keskusalueiden ympärille. Käräjäoikeuksien yhdistämisen tulee vastata myös muuta valtionhallinnon aluejaottelua oikeudenhoidon alalla.  Tältäkin osin ehdotus vastaa varsin hyvin käräjäoikeusverkostolle tulevaisuudessa asetettavia vaatimuksia, etenkin, kun myös perustettavien sivukanslioiden määrä on saatu supistettua varsin pieneksi. 

2. Työryhmän esitys erityisesti Vaasan hovioikeuden tuomiopiirin osalta

Esitys Jyväskylän, Porin ja Seinäjoen käräjäoikeuksien osalta 

Tarkoituksena on, että Vaasan hovioikeuden tuomiopiiriin jäisi neljä käräjäoikeutta. Keski-Suomessa nykyiset Jämsän ja Äänekosken käräjäoikeudet yhdistettäisiin Jyväskylän käräjäoikeuteen ja Etelä-Pohjanmaalla Kauhajoen ja Kauhavan käräjäoikeudet Seinäjoen käräjäoikeuteen. Kaikki edellä sanotut käräjäoikeudet kuuluvat Vaasan hovioikeuspiiriin ja hovioikeuden käsityksen mukaan näitä käräjäoikeuksia koskeva yhdistämisehdotus on kaikin tavoin perusteltu ja luonnollinen. Vaasan hovioikeuspiiriin nyt kuuluvaan Porin käräjäoikeuteen ehdotetaan yhdistettäväksi  Turun hovioikeuspiiriin  kuuluva Rauman käräjäoikeus sekä eräitä kuntia Ikaalisten käräjäoikeudesta. Tällöin syntyisi koko Satakunnan kattava käräjäoikeus maakunnan keskuskaupunkiin Poriin.  Tältäkin osin ehdotus näyttäisi olevan sopusoinnussa  edellä mainittujen alueellisten näkökohtien ja luontaisten asiointiyhteyksien kanssa. 

Esitys Kokkolan, Mustasaaren ja Vaasan käräjäoikeuksien osalta

Työryhmä on esittänyt myös, että Vaasan käräjäoikeuteen yhdistettäisiin  Mustasaaren käräjäoikeus. Kummankin käräjäoikeuden kansliat sijaitsevat jo nykyään samassa rakennuksessa Vaasassa. Molemmat käräjäoikeudet ovat kaksikielisiä, Vaasan käräjäoikeuden enemmistökieli on suomi ja Mustasaaren käräjäoikeuden ruotsi.  Ehdotuksen mukaan Mustasaaren nykyiset sivukansliat Kristiinankaupungissa ja Pietarsaaressa lakkautettaisiin.  

Työryhmän ehdotuksen mukaan Vaasan hovioikeuspiiriin nyt kuuluva  Kokkolan käräjäoikeus yhdistettäisiin Ylivieskan käräjäoikeuteen. Tällöin Keski-Pohjanmaan maakunnassa ei olisi enää omaa käräjäoikeutta.  Uudistus merkitsisi samalla sitä, että Kokkolan käräjäoikeuden nykyinen tuomiopiiri siirtyisi Rovaniemen hovioikeuden  tuomiopiiriin. Työryhmä on perustellut ehdotustaan lähinnä sillä, että yhdistetystä Vaasan käräjäoikeudesta tulisi enemmistökieleltään ruotsinkielinen ja että muodostettavasta Ylivieskan käräjäoikeudesta tulisi riittävän suuri.

Asiaa valmisteltaessa on ollut esillä myös se vaihtoehto, että Vaasan käräjäoikeuteen yhdistettäisiin Mustasaaren käräjäoikeus kuitenkin siten, että Kokkolan lähialueella sijaitsevat, mutta Pohjanmaan maakuntaan kuuluvat Pietarsaari, Uusikaarlepyy, Pedersöre, Kruunupyy ja Luoto liitettäisiin Kokkolan käräjäoikeuteen, joka näin ollen jäisi  itsenäiseksi käräjäoikeudeksi.    

Hovioikeus pitää tätä vaihtoehtoa parempana kuin työryhmän ehdotusta.

Näin muodostettavan Kokkolan käräjäoikeuden väestömäärä tulisi riittävän suureksi (n.120 000) eli työryhmän tavoitteeksi asetettu 100 000 asukkaan väestöpohja ylittyisi selvästi. Vastaavasti myös Vaasan käräjäoikeuden ja siihen yhdistettävien Mustasaaren käräjäoikeuden muiden kuntien väestömäärä olisi n. 125 000 eli väestöpohjaltaan riittävän suuri. Vaasan ja Kokkolan käräjäoikeuksien osalta toteutuisivat tällöin myös riittäväksi katsottavalla tavalla vaatimukset laskennallisesta tuomarimäärästä (Kokkola 9,2 Vaasa 9,7).        

Kokkolan ja Pietarsaaren alueen yhdistäminen kerrotulla tavalla vastaa talouksien luontaisia asiointialueita. Sitä puoltaa vahvasti myös  se, että Kokkola ja muu Keski-Pohjanmaa kuuluvat nykyisin Pohjanmaan syyttäjänviraston, Pohjanmaan ulosottoviraston ja Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren kihlakuntien poliisilaitoksien toimialueisiin, kun taas Ylivieska Oulun syyttäjänviraston, Raahen seudun ulosottoviraston ja Jokilaaksojen kihlakunnan toimialueeseen.

Työryhmän esitys rikkoo täten muiden oikeudenhoidon toimijoiden osalta luontaisten asiointialueiden pohjalta tehtyjä ratkaisuja. On vaarana, että tuomioistuinten ja oikeudenhoidon alalla toimivien viranomaisten toimialueiden erilaisuus  on  omiaan vaikeuttamaan oikeudenhoitoa ja jopa aiheuttamaan sekaannusta kansalaisten parissa.   
 
Hovioikeus pitää olennaisena sitä, miten työryhmän ehdotus ottaa huomioon alueiden kieliolot ja turvaa ruotsinkielisen väestönosan oikeuden saada oikeusturvaa omalla äidinkielellään. Kokkolan käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluvissa kunnissa on väestötietojen 31.12.2006 mukaan yhteensä 70 722 asukasta, joista 64 077:n (90,6 %) äidinkieli on suomi ja 6 645:n (9,4 %) ruotsi.  Muodostettavan Ylivieskan käräjäoikeuden toimintakyvyn takaamiseksi Kokkolaan tulisi perustaa pysyvä sivukanslia jo pelkästään ruotsinkielisen väestönosan oikeuksien turvaamiseksi. Ylivieskan käräjäoikeuteen tulisi perustettavaksi tuomarinvirkoja, joihin vaadittaisiin ruotsin kielen erinomaista suullista ja kirjallista taitoa. Näiden virkojen sijoituspaikka olisi Kokkolan sivukanslia.

Sivukanslioihin liittyy hovioikeuden saamaan kokemuksen perusteella useita kielteisiä piirteitä, minkä vuoksi niiden perustamista tulisi mahdollisuuksien mukaan välttää. Sellaisia kielteisiä seikkoja ovat muun muassa tuomareiden eristyneisyys, lainkäytön epäyhtenäisyys, vaikeudet tarkoituksenmukaisen työnjaon aikaansaamisessa, sivukanslian mahdolliset yhteistyöongelmat eri toimipisteissä olevan henkilöstön välillä, sivukanslian pienuudesta johtuvat haavoittuvuudet esimerkiksi poissaolotilanteissa, sivukanslian ylläpitokulut, jotka saattavat ehkäistä päätoimipaikan kehittämisen määrärahojen pienuudesta johtuen jne. On vaarana, että sivukanslia muodostuu tosiasiasiassa omaksi suhteellisen itsenäiseksi tuomioistuinyksiköksi, mikä on vastoin käräjäoikeusverkoston uudistamisen perustavoitteita. Samoin pieneen erilliseen yksikköön saattaa olla vaikeata rekrytoida motivoitunutta lainkäyttöhenkilöstöä.

Kaiken kaikkiaan sivukansliaa vain noin 80 kilometrin päässä päätoimipaikasta ei voida pitää oikeasti toimivana vaihtoehtona.

Julkisuudessa on ollut esillä sekin vaihtoehto, että Kokkolan käräjäoikeus liitettäisiin Vaasan käräjäoikeuteen. Tämä vaihtoehto turvaisikin  työryhmän ehdotusta paremmin Keski-Pohjanmaan ruotsinkielisen väestönosan aseman. Sen ongelmana on kuitenkin pitkät etäisyydet. Välimatka Vaasasta pelkästään Kokkolan käräjäoikeuden nykyiseen sijaintipaikkaan on jo noin 120 kilometriä. Näin pitkää asiointimatkaa merkittävän kokoisesta teollisuus- ja aluekeskuksesta ja sitä kauempaa tuleville voidaan pitää jo liian pitkänä. Toisaalta sivukanslian jättäminen Kokkolaan on tässäkin vaihtoehdossa hyvin epätarkoituksenmukaista ja vastoin ehdotuksen perustavoitteita.   

	Työryhmän ehdotuksella olisi vaikutuksia myös hovioikeustasolla. 

Kun Ylivieskan käräjäoikeus kuuluu Rovaniemen hovioikeuspiiriin, edellyttäisi Kokkolan käräjäoikeuden yhdistäminen Ylivieskan käräjäoikeuteen sitä, että myös Rovaniemen hovioikeudessa olisi riittävästi sellaista lainkäyttöhenkilöstöä, jotka kykenevät toimimaan jäseninä tai esittelijöinä ruotsinkielellä käsiteltävissä asioissa. On myös huomattava, että  Kokkolan alueelta tulee niin sanottuja sekajuttuja, joissa esimerkiksi vastaaja saattaa olla äidinkieleltään suomenkielinen, mutta asianomistaja ja todistajat äidinkieleltään ruotsinkielisiä. 

Muutoksen toteuttaminen korostaisi tarvetta  hovioikeudenneuvoksilta vaadittavaa kielitaitoa koskevaan sääntelyyn, koska nykylainsäädäntö ei käräjäoikeuksista poiketen mahdollista erityiset kielelliset vaatimukset täyttävien hovioikeudenneuvosten virkojen perustamista. Kun  Rovaniemen hovioikeus muuttuisi kaksikieliseksi hovioikeudeksi, sen kansliahenkilökunnassa pitäisi olla myös äidinkielenään ruotsia puhuvia henkilöitä, jotta ruotsinkielinen väestönosa pystyisi asioimaan kielilain vaatimukset täyttävästi vireillä olevissa asioissa

Kun Vaasan hovioikeudellakin on ollut vaikeuksia rekrytoida riittävän pätevyyden omaavia, äidinkieleltään ruotsinkielisiä jäseniä, hovioikeus suhtautuu varsin epäilevästi siihen, että Rovaniemen hovioikeus kykenisi heitä houkuttelemaan. 

Kokkolan yhdistäminen Ylivieskan käräjäoikeuteen merkitsisi myös sitä, että sekä Rovaniemen että Vaasan  hovioikeuksissa matkakäräjien määrä ja suhteellinen osuus pääkäsittelyistä kasvaisi edelleen. Nykyisin Vaasan hovioikeudessa Kokkolan käräjäoikeudesta tulevien valitusasioiden pääkäsittelyt pidetään yleensä Vaasassa. 

Vaasan hovioikeuden saaman käsityksen mukaan työryhmän ehdotuksen taustalla saattaa olla tarve siihen, että käräjäoikeusverkostoa uudistettaessa Suomeen tulisi ainakin yksi käräjäoikeus, jossa enemmistökieli olisi ruotsi. Työryhmä onkin perustellut nykyisen Mustasaaren ja Vaasan käräjäoikeuden yhdistämistä sellaisenaan myös sillä, että koko käräjäoikeuden työkieleksi muodostuisi ruotsi, minkä on katsottu edistävän ruotsin kielen säilymistä ja kehittymistä. 

Hovioikeus toteaa, että kielellisten oikeuksien toteuttamisessa ja huomioon ottamisessa on kyse siitä, miten ruotsinkielisten kansalaisten oikeusturva ja kielelliset oikeudet tuomioistuimessa tosiasiassa toteutuvat. Niin kuin Korkeimman oikeuden presidentti Pauliine Koskelo on eräässä yhteydessä todennut, "tuomarin kyky johtaa prosessia ja kirjoittaa tuomio ruotsiksi, tai kyky oppia nämä taidot, riippuvat ratkaisevasti aivan muista seikoista kuin siitä, millä kielellä hallinnollisia kysymyksiä koskeva kirjeenvaihto tapahtuu" (Koskelo 21.8.2007, Ajatuksia kielellisten oikeuksien turvaamisesta lainkäytössä).

Hovioikeus ei voikaan pitää käräjäoikeuden hallintokieltä ainakaan ratkaisevana seikkana harkittaessa käräjäoikeuksien yhdistämisen perusteita. Tässä tapauksessa on otettava erityisesti huomioon se, että Vaasan ja Mustasaaren käräjäoikeuksissa vuonna 2006 ratkaistuista rikos- ja riita-asioista kaikkiaan 80 % käsiteltiin suomen kielellä alueen ruotsinkielisten lievästä enemmistöasemasta huolimatta. Sitä paitsi on ilmeistä, että jos alueen väestön kielijakautuma kehittyy entiseen tapaan, Vaasan ja Mustasaaren nykyinen väestö muuttuu ilman maakuntarajoja ylittäviä kuntaliitoksiakin runsaassa 10 vuodessa enemmistöltään suomenkieliseksi (Väestörekisterikeskuksen selvitys).  

Hovioikeus toteaa, että käräjäoikeuteen voidaan käräjäoikeuslain 18 a §:n (629/2005) 3 momentin nojalla perustaa osasto turvaamaan käräjäoikeuden virka-alueen suomen- ja ruotsinkielisen väestön mahdollisuudet saada palveluja omalla kielellään samanlaisten perusteiden mukaan. Tällaisella osastolla käytetään mainitun lain 18 c §:n (629/2005) mukaan kielilain 26 §:ssä säädetyn estämättä työkielenä käräjäoikeuden virka-alueen väestön vähemmistön kieltä.

Hovioikeuden näkemyksen mukaan tarvittaessa osastoratkaisun avulla voidaan säilyttää aidosti ruotsin kielen asema vahvana ja elävänä vähemmistökielenä, mahdollistaa ruotsinkielisen väestönosan asiointi omalla kielellään kielilain vaatimukset täyttävällä tavalla ja myös  kaksikielisten tuomareiden monipuolinen toimenkuva  ja  näin voidaan  jopa vahvistaa ruotsin kielen merkitystä. Tällöin oikeudellisten palvelujen saaminen omalla äidinkielellä ei  voi olla sidoksissa siihen, mikä on käräjäoikeuden hallinnollinen kieli. 

Hovioikeuden täysistunto on hyväksynyt esittelystä oheisen lausunnon. 

Presidentti		Mikko Könkkölä

Kansliapäällikkö		Tomi Vistilä