Helsinki 17.1.2008
									Dn:o 153/12/2007

OIKEUSMINISTERIÖ
oikeushallinto-osasto
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Asia:	Lausunto oikeusministeriön työryhmän mietinnöstä Käräjäverkoston kehittäminen (Työryhmämietintö 2007:12).
	 
Viite:	         Oikeusministeriön lausuntopyyntö OM 8/31/2007, 
         päiväys: 23.11.2007.

Suomen Poliisijärjestöjen Liitto ry:n lausunto:

	         Suomen Poliisijärjestöjen Liitto ry:n (SPJL) lausunto on laadittu 
         yhteistyössä Oikeushallinnon Henkilökunta OHK ry:n kanssa.
	
	1. Yleistä
SPJL pitää työryhmämietinnön perustavoitteita ja siihen sisältyviä keskeisiä ehdotuksia lähtökohtaisesti perusteltuina ja oikeansuuntaisina. SPJL pitää tärkeänä käräjäoikeusverkoston kehittämistä vastaamaan paremmin sen toimintaympäristössä tapahtuneiden muutosten aiheuttamia tarpeita ja vaatimuksia siten, että sillä olisi toimintaedellytykset pitkälle tulevaisuuteen.

Ennen uudistuksen toteuttamista tulisi kuitenkin perusteellisesti selvittää uudistuksen tarkoituksenmukaisuus; uudistuksen taustalla tulee olla 
todellinen muutostarve. Jos uudistuksen perusteet löytyvät vain 
hallinnollisista ja taloudellisista seikoista, ei sille välttämättä ole riittäviä perusteita. 

Tältä osin mietinnössä todetaan, että kehittämishankkeiden tarkoituksena 
on kohdentaa voimavarat käräjäoikeuksien ydintehtäviin. Tuottavuus ja tuloksellisuus saavutetaankin parhaiten kartoittamalla ydintehtävät, niihin sisältyvät työprosessit ja tehostamalla näitä työprosesseja. Mietinnössä todetaan kuitenkin myös, että toiminnan uudelleen arvioimiseen on antanut aihetta entistä suuremman tehokkuuden ja tuottavuuden tavoittelu sekä valtion tiukka menokehys. Toimintojen tehostaminen hallinnollisista ja taloudellisista syistä ei saa muodostua itsetarkoitukseksi. Tältä osin SPJL haluaa korostaa seuraavia seikkoja:
-	organisaatiomuutosten käynnistämisvaiheessa on keskeistä huolehtia
riittävistä resursseista, jotta muutokset saadaan toteutettua onnistuneesti. Muutosten toimintaa tehostavat vaikutukset toteutuvat ja ovat arvioitavissa luotettavasti vasta niiden oltua voimassa jonkin aikaa. Siten myös lopullisen henkilöstötarpeen luotettava arviointi on mahdollista vasta tuonnempana.

-	henkilöstöresurssien tulee olla asetettujen tehtävien mukaiset. Jo nyt
oikeuslaitoksen resurssit ovat riittämättömät; henkilöstöä on liian vähän käsittelemään asiat kohtuullisessa ajassa ja asianmukaisesti. Entisestään kiristyvät henkilöstöresurssit vaarantavat yleisen luottamuksen oikeus-laitokseen ja oikeusturvan toteutumisen. Oikeudenhoito on valtion ydintoimintoja eikä tuottavuutta ja tehokkuutta tule toteuttaa oikeusturvan kustannuksella. Kansalaisten oikeusturvan toteutuminen tulee turvata säästöistä riippumatta. 
-	kehittämishankkeiden yhteydessä tulee huomioida vakavasti myös
työntekijöiden työssä jaksaminen. Työuupumus on tullut osaksi monien työpaikkojen arkielämää kiireen ja stressin lisääntyessä. Organisaatioiden muutosvauhti on kova; työuupumus onkin yleisempää työpaikoilla, joissa käydään läpi organisaatiomuutoksia. Siksi olisi tärkeää ymmärtää työ-ympäristön ja työn merkitys työuupumuksen syntyyn. Työuupumus ei ole pelkästään yksilön ongelma. Töitä tehdään yhä pienemmällä henkilö-määrällä samalla kun  työntekijältä vaaditaan aiempaa laajempaa osaamista ja laadukkaampaa tulosta. Myös työtahti on kiristynyt. Työn vaativuustaso kasvaa jatkuvasti. Työntekijää ei kuitenkaan palkita tästä esimerkiksi nostamalla hänen palkkaansa. Merkitystä on myös työntekijän kehitys- ja vaikutusmahdollisuuksilla suhteessa omaan työhönsä ja työympäristöönsä.

2. Henkilöstövaikutukset
Ehdotuksen henkilöstövaikutusten arviointi on jäänyt olemattomaksi. Henkilöstövaikutuksia on lähestytty pelkästään tarvittavan henkilöstömäärän näkökulmasta. Muita henkilöstövaikutuksia ei ole arvioitu juuri lainkaan.

Henkilöstöä ja sen asemaa muutoksessa on tarkasteltava laajemmin.
Arviotavaksi tulee muun muassa muutosten vaikutus työtehtäviin ja niiden vaativuuteen sekä sitä kautta ansiotasoon. Edelleen tulee selvittää työpaikkojen pysyvyys yleensä sekä virkapaikkojen siirrot; useat työntekijät ovat perheellisiä, mikä omalta osaltaan aiheuttaa ongelmia siirtymiselle. Myös muutoksen vaikutukset työmatkojen pituuteen tulee selvittää; pitenevät työmatkat voivat johtaa tosiasiallisesti ”pakko- tai pakonomaisiin siirtoihin”. Siirrot toiselle työssäkäyntialueelle tulee aina perustua vapaaehtoisuuteen.

Mietinnöstä käy ilmi, että käräjäoikeuksien yksikkökoon suurentaminen edellyttää henkilöstön kehittyvää ja monipuolistuvaa ammattitaitoa.
Henkilöstön määrän lisäksi tulee siten huomioida myös henkilöstön ammattitaidon kehittämisen kannalta tarpeellisen lisäkoulutustarpeen kartoitus, suunnittelu ja asianmukainen toteuttaminen.

Yksikkökoon suurentamisen myötä haetaan voimavarojen ja tehtävien tasaisempaa jakautumista; siten keskeiseksi asiaksi nousee myös henkilöstöresurssien tarkoituksenmukaisen kohdentumisen arviointi. 

Onnistuneen toteutuksen kannalta merkitykselliseksi haasteeksi nousee muun muassa muutosvastarinta ja sen hallinta. Henkilöstön osalta on 
selkeästi sovittava, miten heitä muutoksen yhteydessä kohdellaan. Riittävänä ei voida pitää viittausta lakiin ja valtiohallinnossa hyväksyttyihin periaatteisiin.SPJL tähdentää kehittämistyön onnistumiseksi hyvän henkilöstöpolitiikan merkitystä ja henkilöstön osallistumis- ja vaikutus-mahdollisuuksien tärkeyttä. Henkilöstön vaikutusmahdollisuudet omaa työtään ja työpaikkaansa koskeviin asioihin tulee toteuttaa siten, että henkilöstö pääsee aidosti osallistumaan ja vaikuttamaan asioihin heti 
niiden suunnittelu- ja valmisteluvaiheessa.

3. Organisaatiovaikutukset
Mikäli tuleva käräjäoikeusverkosto tulee sisältämään sivutoimipisteitä, tulisi huomiota kiinnittää johtamiseen ja toiminnan kehittämiseen liittyviin ongelmiin. Sivutoimipisteet eivät saa jäädä päätoimipaikasta irrallisiksi yksiköiksi. Toimipisteiden välinen vuorovaikutus ja yhteistyö tulee varmistaa siten, että syntyy aidosti toimiva kokonaisuus. Erityisesti tulee kiinnittää huomiota sivutoimipisteiden henkilöstön hyvinvointiin ja työturvallisuuteen. 

Kunnioittavasti

		SUOMEN POLIISIJÄRJESTÖJEN LIITTO

		Yrjö Suhonen			Rita Ridanpää
		puheenjohtaja			lakimies