1 (6)

ROVANIEMEN HOVIOIKEUS
Valtakatu 10 - 12, 96200 ROVANIEMI Puh. 010 36 41800, Fax 010 36 41850 rovaniemi.ho@om.fi
Oikeusministeriö,
oikeushallinto-osasto
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

29.1.2008	7/2008
(JikpusminctPri
0.	200
c~åa 1_3( t a~‑
viite Lausuntopyyntö 23.11.2007

Asia Rovaniemen hovioikeuden lausunto oikeusministeriön työryhmän mietinnöstä Käräjäoikeusverkoston kehittäminen (Työryhmämietintö 2007:12)

Asiakohdassa tarkoitettuna lausuntonaan hovioikeus esittää seuraavaa: Yleistä

Käräjäoikeuksien ehdotetun rakenneuudistuksen taustalla ovat jo toteutuneet ja lähivuosina ajankohtaisiksi tulevat uudistukset, joista esimerkkeinä mainittakoon kiinteistöasioiden siirtyminen käräjäoikeuksista Maanmittauslaitokseen ja riidattomien velkomusasioiden käräjäoikeuksissa tapahtuvan sähköisen käsittelyn tehostuminen. Taustalla ovat myös useat tuomioistuin-laitoksen toimintaympäristössä tapahtuneet muutokset sekä lisäksi se, että tuomioistuimilta edellytetään muiden valtion organisaatioiden tavoin aikaisempaa suurempaa tehokkuutta ja tuottavuutta.

Mietinnössä esitetyt käräjäoikeuksien aikaisempaa suuremmat yksikkökoot luovat osaltaan edellytyksiä tuomareille ja muulle henkilöstölle paitsi kehittyä ammatillisesti myös ylläpitää ammattitaitoaan sekä siten tukea oikeuden saavutettavuutta ja vahvistaa kansalaisten käsitystä oikeusturvansa yhden‑
vertaisesta toteutumisesta. Käräjäoikeuksien yhdistyminen tarjoaa myös uusia mandollisuuksia käräjäoikeuksien sisäiselle laatutyölle. Suunniteltu rakenneuudistus ei kuitenkaan saa hankaloittaa kuntien ja kaupunkien välistä yhteistyötä eikä johtaa eri alueiden yhteisten alue- ja kielipoliittisten tavoitteiden ja aluekokonaisuuksien rikkoutumiseen käräjäoikeuspiirien takia. Ehdotetulla uudistuksella tulisi pikemminkin pyrkiä siihen, että se osaltaan tukisi mainittuja alue- ja kielipoliittisia tavoitteita ja niiden kehittämistä.

Hovioikeus kannattaa työryhmän esitystä käräjäoikeuksien uusien tuomio-piirien toteuttamisesta keskitetysti ja samaan aikaan kuin kiinteistö- ja kirjaamisasiat siirretään käräjäoikeuksilta Maanmittauslaitokselle. Hovioikeus pitää työryhmän tavoin välttämättömänä, että myös hovioikeuksien tuomiopiirirajoja tarkistetaan ottaen huomioon käräjäoikeusuudistuksen vaikutus hovioikeuksien väestöpohjaan ja asiamääriin. Hovioikeuksien mandolliset tuomiopiirirajojen muutokset tulisi toteuttaa samanaikaisesti käräjäoikeuksien tuomiopiirien muutosten kanssa.

2 (6)
Jotkut työryhmän esittämistä toimipaikkajärjestelyistä edellyttävät joko täysin uusien työtilojen rakentamista tai muita toimitilajärjestelyjä, minkä seurauksena useilla paikkakunnilla lakkaava käräjäoikeus käytännössä jatkaisi toimintaansa siirtymävaiheen ajan sivukansliana. Hovioikeus katsoo, että jo tässä vaiheessa tulisi kiinnittää erityistä huomiota yhdistymisen käytännön toimien valmisteluun jä#vän ajan tehokkaaseen hyödyntämiseen eli käräjäoikeuksien hallinnon ja henkilöstön työjärjestelyjen yhteensovittamiseen.

Rovaniemen hovioikeuspiirissä huomioon otettavia alueellisia erityisolosuhteita ovat pitkät välimatkat ja saamenkielisen väestön oikeuksien turvaaminen. Henkilökohtaisen asioinnin tarvetta käräjäoikeuksissa vähentää erityisesti kiinteistö- ja kirjaamisasioiden siirtyminen Maanmittauslaitokselle, koska näihin asiaryhmiin liittyvät asiakaspalvelu ja neuvonta ovat käytännössä aiheuttaneet eniten asiakaskäyntejä käräjäoikeuksissa. Hovioikeus suhtautuu kuitenkin varauksella työryhmän kannanottoon siitä, että käräjäoikeusverkoston harveneminen ei hovioikeuden alueella aiheuttaisi kohtuutonta haittaa niille asiakkaille, jotka haluaisivat hoitaa asiansa käräjäoikeudessa henkilökohtaisesti, ja että ehdotus ei näin ollen vaikuttaisi oikeuden saavutettavuuteen Pohjois-Suomessa.

Hovioikeus pitää tärkeänä mietintöön sisältyvää kannanottoa saamenkielen aseman turvaamisesta ja sitä, että saamelaisten kotiseutualue jatkossakin kuuluu kokonaisuudessaan yhden käräjäoikeuden tuomiopiiriin eli Lapin käräjäoikeuteen. Lapin käräjäoikeuden laajeneminen antaa lisäksi aikaisempaa paremmat mandollisuudet kehittää Lapin käräjäoikeuden henkilöstön saamen kielen taitoa ja järjestää tarvittaessa lisäkoulutusta kielitaidon kartuttamiseksi.

Hovioikeus hyväksyy uudistuksen lähtökohdat ja tavoitteet. Käräjäoikeuksien lukumäärää joudutaan vähentämään ehdotetulla tavalla, jotta saadaan hyvin toimivia ja kansalaisia palvelevia yksikköjä. Uudistus mandollistaa myös entistä paremmin asian laadun ja vaikeusasteen edellyttämän käräjäoikeuden ratkaisukokoonpanon käyttämisen.

Työryhmän toimeksiannossa on varsin täsmällisesti määritelty työryhmän tavoitteet niiltä osin kuin on kysymys läräjäoikeuksien koosta, määrästä ja aluejaon perusteista. Tämä poliittinen rajaus on jossakin määrin arkaluontoinen riippumattoman tuomioistuinlaitoksen kannalta, mutta ennen muuta se on saattanut vaikuttaa rajoittavasti työryhmän työhön toimivan ja tarkoituksenmukaisen käräjäoikeusverkoston rakentamisessa. Hovioikeuden käsityksen mukaan käräjäoikeuksien lukumäärää jouduttaneen alueellisista ja kielellisistä syistä tarkistamaan suuremmaksi kuin esitetyt 25 käräjäoikeutta.

3 (6)

Hovioikeuden käräjäoikeuskohtaiset perustelut ja kannanotot Kajaanin käräjäoikeus

Työryhmän ehdotuksen mukaan Rovaniemen hovioikeuspiirin alueelta tällä hetkellä Kuusamon käräjäoikeuteen kuuluva Suomussalmen kunta ja Oulun käräjäoikeuteen kuuluva Vaalan kunta liitettäisiin Itä-Suomen hovioikeus-piiriin kuuluvaan Kajaanin käräjäoikeuteen.

Hovioikeus hyväksyy työryhmän esityksen ja toteaa, että voimassaoleva maakuntajako ja sanottujen kuntien luonnolliset yhteydet Kajaaniin puolta-vat työryhmän esitystä.

Esitys vähentäisi Rovaniemen hovioikeuspiirin väestöpohjaa 13 460 asukkaalla.
Lapin käräjäoikeus
Työryhmän ehdotuksessa Kemijärven käräjäoikeus esitetään lakkautettavaksi ja siihen tällä hetkellä kuuluvat Pelkosenniemen ja Savukosken kunnat liitettäväksi Lapin käräjäoikeuteen.

Hovioikeus toteaa ensisijaisesti kannattavansa työryhmän esitystä. Toissijaisesti hovioikeus esittää harkittavaksi myös Kemijärven käräjäoikeuteen kuuluvien Kemijärven ja Sallan kuntien liittämistä Lapin käräjäoikeuteen.

Toissijainen vaihtoehto voisi olla luonteva ratkaisu huomioon ottaen Itä-Lapissa hankkeilla olevat kuntaliitokset esimerkiksi Pelkosenniemen ja Kemijärven välillä. Näin Lapin käräjäoikeudessa, jonka alueella olisi useita suuria matkailukeskuksia, olisi riittävästi henkilöstöä hoitamaan koko ajan lisääntyviä vihkimisiä, jotka ovat sekä paikallisten että muualta matkailu-keskuksiin saapuvien turistien suosiossa jopa siinä määrin, että tiettyinä sesonkiaikoina käräjäoikeuksien tuomarikunta on merkittävässä määrin sidottu näihin tehtäviin.

Ehdotuksen mukaan Lapin käräjäoikeuden pääkanslia sijaitsee Sodankylässä ja erilliset istuntopaikat Ivalossa, Kittilässä, Muoniossa ja Utsjoella. Hovioikeudella ei ole huomautettavaa esityksestä. Lapin pitkät etäisyydet puoltavat erillisten istuntopaikkojen säilyttämistä. Myös Kemijärvi tarvitsee oman istuntopaikan. Kemijärven osalta hovioikeus ottaa asiaan kantaa vielä kohdassa Rovaniemen käräjäoikeus.

Hovioikeus korostaa Lapin käräjäoikeuden erityispiirteinä sekä alueen pitkiä välimatkoja että erityisasemaa saamelaisalueena. Ehdotettu muutos antaa mandollisuuksia kehittää edelleen keskitetysti viranomaisyhteistyötä eri maiden rajaviranomaistahojen kanssa sekä tarjoaa erikoistumismandollisuuksia esimerkiksi poronhoitoon, maanomistukseen ja maankäyttöön liittyvissä asioissa sekä itse saamenkielen käytössä.

4 (6)

Oulun käräjäoikeus

Työryhmän ehdotuksen mukaan lakkautettavasta Kuusamon käräjäoikeudesta Kuusamo ja Taivalkoski liitettäisiin Oulun käräjäoikeuteen siten, että pääkanslia olisi Oulussa. Kuusamossa säilyisi erillinen istuntopaikka, mutta Muhoksen ja Taivalkosken istuntopaikat lakkautettaisiin. Erillinen istunto-paikka säilyisi myös Pudasjärvellä. Vaalan kunta siirrettäisiin Kajaanin käräjäoikeuteen sekä Siikalatvan kunnat Ylivieskan käräjäoikeuteen.

Hovioikeus toteaa kannattavansa työryhmän ehdotusta siten muutettuna, että Kuusamoon jäisi pysyvä sivukanslia. Tältä osin hovioikeus viittaa työryhmämietintöön eriävän mielipiteensä jättäneen Sakari Laukkasen kannanottoon sivukanslioiden merkityksestä. Vaikka sähköinen asiointi tulleekin lisääntymään, työryhmän ehdotuksen toteutuminen johtaisi maantieteellisten etäisyyksien ja liikenneyhteyksien takia hovioikeuden käsityksen mukaan kohtuuttomaan lopputulokseen niiden Kuusamon ja Taivalkosken asukkaiden kannalta, jotka asioidessaan käräjäoikeudessa henkilökohtaisesti joutuisivat matkustamaan Ouluun saakka.

Jos sivukansliaa ei perustettaisi Kuusamoon, Kuusamon käräjäoikeuden nykyinen henkilöstö joutuisi vaikeaan tilanteeseen, kun sen työpaikka siirtyisi yli 200 kilometrin päähän Kuusamosta.

Rovaniemen käräjäoikeus

Työryhmän ehdotuksen mukaan Kemi-Tornion käräjäoikeus ja lakkautettavaan Kemijärven käräjäoikeuteen kuuluvat Kemijärvi ja Salla liitettäisiin Rovaniemen käräjäoikeuteen siten, että pääkanslia tulisi Rovaniemelle, sivukanslia Kemiin ja erilliset istuntopaikat Ylitornioon ja Kemijärvelle. Kemijärven pääkanslia ja Tornion sivukanslia lakkautettaisiin.

Hovioikeus katsoo, että Kemi-Tornion käräjäoikeuden liittäminen Rovaniemen käräjäoikeuteen ei ole perusteltua, vaan nämä käräjäoikeudet tulisi säilyttää omina yksikköinään. Sitä vastoin hovioikeus kannattaa Kemijärven pääkanslian ja Tornion sivukanslian lakkauttamista, mutta katsoo, että erilliset istuntopaikat ovat tarpeen Kemijärvellä, Torniossa ja Ylitorniolla. Kemijärven osalta hovioikeus vielä viittaa aikaisemmin lausumaansa kohdassa Lapin käräjäoikeus.

Hovioikeus perustaa kannanottonsa Kemi-Tornion käräjäoikeuden säilyttämisestä paitsi pitkiin välimatkoihin ja käräjäoikeuden kasvaneeseen juttumäärään myös läheisen länsirajan vaikutukseen käsiteltävien asioiden määrässä ja laadussa. Näin ollen pelkästään se seikka, että työryhmän asettama käräjäoikeuskohtainen väestötavoite 100 000 asukasta, ei toteudu Kemi-Tornion käräjäoikeuden osalta, ei saisi olla este nykyisen käräjäoikeuden pysyttämiselle ottaen huomioon käräjäoikeuden muutoin hyvät toimintaedellytykset muutama vuosi sitten valmistuneine moderneine toimitiloineen. Länsi-Pohjan omaa käräjäoikeutta puoltaisivat myös rajaliikenteeseen liittyvien rikosten erityispiirteet, näiden rikosten käsittelyyn erikoistuneet tuomarit ja Ruotsin rajavalvontaviranomaisten kanssa tehdyn sidosryhmäyhteistyön edelleen kehittäminen. Lisäksi hovioikeus viittaa Kemi-Tornion käräjäoikeuden säilyttämisen puolesta työryhmämietintöön

5 (6)
eriävän mielipiteensä jättäneen Jukka Jaakkolan kannanottoon ja siitä ilmeneviin perusteluihin.

Hovioikeus katsoo, että Rovaniemen käräjäoikeus tulee pysyttää itsenäisenä yksikkönä siitäkin huolimatta, että Kemi-Tornion käräjäoikeutta ei liitetä siihen. Esityksen mukaan Rovaniemen käräjäoikeuden tuomiopiiri laajenisi käsittämään Kemijärven ja Sallan.

Ylivieskan käräjäoikeus

Työryhmän ehdotuksen mukaan Kokkolan ja Raahen käräjäoikeudet liitettäisiin Ylivieskan käräjäoikeuteen, jolloin pääkanslia tulisi Ylivieskaan, sivukanslia Kokkolaan sekä siirtymäkauden sivukansliat Haapajärvelle ja Raaheen. Lisäksi Oulun käräjäoikeuteen kuuluvat Siikalatvan kunnat Kesti-lä, Piippola, Pulkkila, Pyhäntä ja Rantsila liitettäisiin Ylivieskan käräjäoikeuteen.

Hovioikeus kannattaa ehdotusta, mutta katsoo, ettei Kokkolan käräjäoikeuden liittäminen Ylivieskan käräjäoikeuteen ole perusteltua. Hovioikeuden mielestä parempi vaihtoehto olisi säilyttää Kokkolan käräjäoikeus itsenäisenä yksikkönä, johon liitettäisiin kuntia entisen Pietarsaaren käräjäoikeuden tuomiopiiristä. Raahen sivukanslian osalta tulisi myöhemmin harkita mandollisuutta säilyttää sivukanslia Raahessa pysyvästi.

Vanhastaan Vaasan hovioikeuspiiriin kuuluneen Kokkolan käräjäoikeuden siirtäminen Ylivieskan käräjäoikeuteen ja sitä kautta Rovaniemen hovioikeuspiiriin olisi ratkaisu, johon sisältyisi merkittävä kannanotto alueelliseen jaotukseen ja erityisesti alueella asuvan ruotsinkielisen väestön asemaan.

Tä11ä hetkellä Rovaniemen hovioikeuspiirin eteläisimmät käräjäoikeudet ovat Raahe ja Ylivieska. Kokkolan käräjäoikeuden siirtyminen esitetyllä tavalla osaksi Rovaniemen hovioikeuspiiriä merkitsisi sitä, että Kokkolan käräjäoikeudesta tulisi hovioikeuspiirin eteläisin alue ja Rovaniemen hovioikeus muuttuisi kaksikieliseksi. Etäisyydet Rovaniemen hovioikeus-piirissä ovat jo tällä hetkellä pitkät ja esitetyllä ratkaisulla ne edelleen pitenisivät. Tämä vaikuttaisi paitsi oikeuden saavutettavuuteen myös hovioikeuden henkilökunnan työn rasittavuuteen ja työssä jaksamiseen.

Alueellisten näkökohtien sekä ruotsinkielisen väestön aseman ja oikeuksien turvaamiseksi ehdotettua parempi vaihtoehto olisi Kokkolan käräjäoikeuden säilyttäminen itsenäisenä yksikkönä, jota vahvennettaisiin entisen Pietarsaaren käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluvilla kunnilla. Näin Kokkolan
käräjäoikeudesta tulisi tarvittavan suuruinen käräjäoikeus, joka kuuluisi edelleen Vaasan hovioikeuspiiriin.

Ilman Kokkolan käräjäoikeuttakin alueelle tulisi väestö- ja tuomarimäärältään sekä toimintaedellytyksiltään tavoitteen mukainen käräjäoikeus, kun Ylivieskan käräjäoikeuteen liitettäisiin esitetyllä tavalla Raahen käräjäoikeus ja mainitut Siikalatvan kunnat.

6 (6)
Hovioikeus puoltaa työryhmän esitystä käräjäoikeuden pääkanslian sijoittamisesta Ylivieskaan ja sivukanslian sijoittamisesta Raaheen ainakin vuokrasopimuksen päättymiseen eli vuoteen 2015 saakka. Hovioikeus on edellä todennut, että tämän jälkeenkin Raahessa saattaisi olla perusteltua säilyttää käräjäoikeuden sivukanslia. Pääkanslian sijoittamista Ylivieskaan puoltavat maantieteellisesti keskeinen sijainti Pohjois-Pohjanmaalla uuden käräjäoikeuden tuomiopiirissä sekä Raahea paremmat liikenneyhteydet. Myös seutukunnalliset näkökohdat puoltavat pääkanslian sijoituspaikaksi Ylivieskaa.

Pääkanslian sijoittaminen Ylivieskaan edellyttää lisätiloja, joita koskevia suunnitelmia on jo tehty. Lisätilat voidaan sijoittaa nykyisten tilojen yhteyteen virastotalossa toteutettavassa korjaushankkeessa. Laajenemisen jälkeen Ylivieskan käräjäoikeudella olisi käytössään lisääntyvälle henkilöstölleen modernit ja toimivat tilat.

Raahen käräjäoikeuden nykyinen vuokrasopimus Alfred Kordelinin säätiön kanssa on voimassa vuoteen 2015 saakka. Hovioikeuden saaman tiedon mukaan Raahessa on olemassa suunnitelmat nykyisten toimitilojen laajentamiseksi niin, että laajennuksen jälkeen toimitaloon voitaisiin sijoittaa 50 työntekijää. Raahen käräjäoikeuden toimitalo on rakennettu yksinomaan oikeustaloksi ja sen tilat ovat modernit ja erittäin toimivat.

Lopuksi

Mietinnön sivuilla 32-36 on arvioitu käräjäoikeuden henkilöstöryhmittäisiä mitoitusperusteita tuomareiden, notaarien, haastemiesten ja kansliahenkilöstön työmäärien perusteella. Hovioikeus pitää näitä mitoitusperusteita varsin kovina ottaen erityisesti huomioon hovioikeuspiirin käräjäoikeuksien pää- ja sivukanslioiden sekä istuntopaikkojen pitkät välimatkat ja matkustamiseen kuluva työaika.

Lausunto on käsitelty hovioikeuden täysistunnossa ja se on yksimielinen.
Katja 1 io viskaali,
joka on valmistellut asian

pWrapPolygonVertices8;9;(0,0);(0,4500);(3417,4500);(3417,12312);(18270,12312);(18270,21588);(21603,21588);(21603,0);(0,0);fBehindDocument1

Esko Oikarinen 

hovioikeuden presidentti

((
\