Rovaniemen käräjäoikeus				
Oikeustalo, Valtakatu 17
96200 Rovaniemi				29.1.2008

Oikeusministeriö
Oikeushallinto-osasto
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Asia: Lausuntopyyntö OM 8/31/2007

	Rovaniemen käräjäoikeus esittää käräjäoikeusverkoston kehittämistä koskevan työryhmämietinnön (2007:12) johdosta seuraavan lausunnon.

Yleistä	Työryhmän ehdotuksen mukaan käräjäoikeuksien lukumäärä vähenisi vajaaseen puoleen nykyisestä. Tulevissa käräjäoikeuksissa olisi muutamaa poikkeusta lukuunottamatta vähintään 10 tuomaria, joten ne olisivat kooltaan selvästi suurempia kuin useimmat nykyiset käräjäoikeudet. Käräjäoikeuden tuomiopiirissä olisi edellä mainittuja poikkeuksia lukuunottamatta vähintään 100.000 asukasta ja kussakin maakunnassa olisi pääosin yksi käräjäoikeus. Ehdotusta on perusteltu toimintaympäristön muuttumisella sekä sillä, että ammattitaidon kehittäminen ja kilpailukyky, tehtävien tasaisempi jakautuminen käräjäoikeuksien kesken, lainkäytön painopisteen siirtäminen käräjäoikeuksiin, tuottavuusohjelman toteuttaminen ja henkilökohtaisen asiointitarpeen vähentyminen  puoltavat nykyistä suurempia yksiköitä. 

	Käräjäoikeus katsoo, että työryhmän esittämillä perusteilla on yleisesti ottaen tarkoituksenmukaista ja järkevää kasvattaa pienten käräjäoikeuksien yksikkökokoa. Käsiteltäviksi tulevien asioiden määrät ja tuomarityövoiman tarve ovat hyväksyttäviä lähtökohtia käräjäoikeuksia muodostettaessa. Liian kaavamaisia ratkaisumalleja tulee kuitenkin välttää. Ratkaisulla tulee luoda edellytykset käräjäoikeuksien tehokkaalle ja myös työtekijöiden tarpeet huomioon ottavalle johtamiselle. Muutoksia toteutettaessa on kiinnitettävä erityisesti huomiota henkilökunnan työhyvinvointiin ja motivointiin. Uudistetun käräjäoikeusverkoston tulee kyetä tarjoamaan hyvää palvelua käräjäoikeuksissa asioiville. Kuten mietinnössäkin on todettu, muun muassa maantieteelliset etäisyydet ja liikenneyhteydet tulee ottaa huomioon. Viime vuosilta on runsaasti esimerkkejä siitä, miten tuottavuuden kasvuun tähtäävällä toiminnan keskittämisellä on syrjäseuduilla huomattavasti heikennetty palveluja (posti, pankit, puhelinkeskukset jne).

	Haitallisia seurauksia käräjäoikeusverkoston harventamisesta ovat asiointimatkojen pidentyminen sekä siitä johtuva oikeudenkäyntikulujen kasvaminen joillekin asianosaisille. Valtiolle aiheutuu henkilöstön vähentymisestä tulevan säästön vastapainoksi toimitilahankkeista johtuvien kustannusten ohella lisäkuluja, kun valtion varoista avustajille ja todistajille ajankäytöstä ja matkakuluista maksettavien korvausten määrä kasvaa. 

	Sidosryhmien kanssa tapahtuvan yhteistoiminnan kannalta olisi ollut hyödyllistä, jos eri viranomaisten toimialueet olisi jaettu alueellisesti samalla tavalla. Nyt näyttää kuitenkin jo käyneen niin, että syyttäjien, poliisin, ulosoton ja veroviranomaisten toimialueet poikkeavat toisistaan.  

Tuomarimäärä	Työryhmän tavoitteena on ollut muodostaa vähintään 10 tuomaria käsittävien käräjäoikeuksien verkosto. Tämä voidaan hyväksyä lähtökohdaksi kuitenkin siten, että paikalliset olosuhteet tulee ottaa huomioon. Rovaniemen käräjäoikeuden käsityksen mukaan hiukan pienemmälläkin tuomarimäärällä on toteutettavissa sellainen organisaatio, jossa uudistuksella tavoitellut päämäärät voidaan toteuttaa. Neljän käräjäoikeuden osalta työryhmäkin on esittänyt tuomarimäärältään tavoitteeksi asettamaansa pienemmän käräjäoikeuden muodostamista.

	Käräjäoikeuksia muodostettaessa ratkaisevaa tulisi olla kokonaisarvion siitä, miten käräjäoikeuden laadukkaan ja tehokkaan toiminnan vaatimukset voidaan sovittaa yhteen käräjäoikeudessa asioivien hyvän palvelun kanssa. Henkilökunnan työhyvinvoinnin ylläpitämiseen tulee tässä yhteydessä kiinnittää erityistä huomiota, koska ilman sitä käräjäoikeus ei voi pitkällä tähtäimellä toimia hyvin.

	Rovaniemen käräjäoikeudessa on seitsemällä tuomarilla (lisäksi käräjäoikeudessa on tuomariksi luettava maaoikeusinsinööri) kyetty organisoimaan toiminta, vaikka tehtäviin on kuulunut kaikissa käräjäoikeuksissa käsiteltävien asioiden lisäksi sotilasoikeus-, maaoikeus-, yrityssaneeraus- ja ulosottovalitusasiat. Erikoistumista on toteutettu lapsiasioiden ja eräiden muiden asiaryhmien osalta keskittämällä niiden käsittely kahdelle käräjätuoma- rille.Yhden tuomarin lisäyksellä voitaisiin erikoistumista vielä kehittää. Tämän perusteella käräjäoikeus katsoo, että 7-8 tuomaria on riittävä määrä hyvin toimivan käräjäoikeuden muodostamiseen.

Sivukansliat	Työryhmä on katsonut, että joissakin tapauksissa on perusteltua säilyttää käräjäoikeuden pysyvä sivukanslia lakkautettavan käräjäoikeuden toimipaikalla. Tältä osin käräjäoikeus yhtyy käräjätuomari Jukka Jaakkolan eriävään mielipiteeseen, jonka mukaan pysyviä sivukanslioita ei tulisi lainkaan perustaa. 

	Tuomioistuimet 2000-luvulle selvityksessä on esitetty sivukanslioiden lakkauttamista. Tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitean mietinnössä on todettu, että kokemukset sivukanslioista eivät olleet kovin hyviä. Myös Ruotsissa on käräjäoikeusorganisaation uudistamisen yhteydessä suhtauduttu kielteisesti sivukanslioihin. Työryhmäkin on todennut, että ammatillisesti kehittävän ja palkitsevan työyhteisön luominen sekä tuomioistuinlaitoksen toiminnalle asetetut korkeat lainkäytön laatuvaatimukset sekä tehokkuus- ja taloudellisuusvaatimukset edellyttivät, että toiminta kussakin käräjäoikeudessa tulisi keskittää yhteen toimipaikkaan niin pitkälle kuin se on asiakkaiden palvelujen tarve huomioon otettuna mahdollista (s 21, 24). 

	Nykyaikaisen tietotekniikan hyväksikäyttö on parantanut mahdollisuuksia hoitaa johtamista ja hallintoa keskitetysti pääkansliasta käsin. Tehokkaampaa ja laadukkaampaa johtaminen kuitenkin on, jos toiminta on keskitetty yhteen toimipaikkaan. 

	Jokaisessa yhdistyvässä käräjäoikeudessa joudutaan yhteensovittamaan yhdistyvien käräjäoikeuksien virastokulttuurit. Tämä vie oman aikansa, vaikka toiminta keskitettäisiin yhteen toimipaikkaan. Mikäli käräjäoikeuteen jää pääkanslian lisäksi sivukanslia, kanslioiden toimintamallien ja -tapojen yhdenmukaistamisessa syntyy helposti vielä suurempia ongelmia kuin yhdessä toimipaikassa toimivassa virastossa. 

	Sivukanslioiden on myös todettu helposti jäävän pääkansliaa huonompaan asemaan käräjäoikeuden toimintaa kehitettäessä. Työpaikkoinakin sivukanslioita on pidetty vähemmän houkuttelevina kuin pääkanslioita. 

	Työryhmä on  katsonut, että perusteena pysyvän sivukanslian säilyttämiselle voivat olla pitkät etäisyydet sekä sivukanslian riittävän suuri väestöpohja, jotta se tuottaisi riittävästi asioita (erityisesti istuntooon meneviä asioita) sivukanslian käsiteltäväksi (s 21). Samat perustelut voidaan esittää sen tueksi, että sivukanslian tilalla tulisi olla itsenäinen käräjäoikeus.

	Sivukansliasta saatavia etuja ovat mahdollisuus siirtää asioita tai henkilöstöä saman käräjäoikeuden sisällä toimipisteestä toiseen ja hallinnon keskittämisellä ainakin teoriassa saatavat säästöt.

	Kun asiamäärät muissa toimipisteissä eivät yleensä laske silloin, kun ne tilapäisesti lisääntyvät yhdessä toimipisteessä, asioiden tai työvoiman siirtäminen toimipisteestä toiseen olisi tällaisessa tilanteessa ongelmallista. 

	Kirjallisessa menettelyssä käsiteltävien asioiden siirtäminen sivu- ja pääkanslian välillä ei aiheuttaisi juurikaan lisäkustannuksia tai ajanhukkaa. Sen sijaan työvoiman siirtäminen edellyttäisi yhden päivän istuntoja lukuun ottamatta työhuoneen, tietoliikenneyhteyksien ja muiden tarvittavien työkalujen järjestämistä kahteen paikkaan. Matkustamisesta aiheutuisi aina työajan hukkaa, kustannuksia matkakuluista ja päivärahoista sekä useamman päivän matkoilla majoittumisesta. Tuomari tarvitsee istunnossa myös käräjäsihteerin. Ellei käräjäsihteeriä olisi istuntopaikkakunnalla saatavilla, käräjäsihteerinkin tulisi matkustaa.

	Hallinnon keskittämisellä tavoitellut säästöt jäänevät vähäisiksi, kun sivukansliaan on määrättävä kuitenkin johtaja, jolle on maksettava palkkaa johtamistehtävästä. Myös paikalla olevan toimistosihteerin apu johtamisessa on tarpeen.  

	Pysyvän sivukanslian perustamisesta aiheutuvat hyödyt ovat paljon vähäisemmät kuin siitä käräjäoikeuden toiminnalle, johtamiselle ja kehittämiselle aiheutuvat ongelmat. Näin ollen sivukanslioista tulisi kokonaan luopua. 

Rovaniemen käräjäoikeus	Työryhmä on ehdottanut, että Lappiin tulisi kaksi käräjäoikeutta, Rovaniemen käräjäoikeus ja Lapin käräjäoikeus. Rovaniemen käräjäoikeus käsittäisi nykyisen Rovaniemen käräjäoikeuden tuomiopiirin lisäksi nykyisen Kemi-Tornion käräjäoikeuden tuomiopiirin sekä nykyisen Kemijärven käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluvat Kemijärven ja Sallan. Pääkanslia olisi Rovaniemellä ja sivukanslia Kemissä sekä istuntopaikat Kemijärvellä ja Ylitorniolla. Näin muodostettavan Rovaniemen käräjäoikeuden osalta täyttyisivät työryhmän ehdotuksessa käräjäoikeuden tuomari- ja asiamäärille sekä alueen asukasmäärälle asetetut vaatimukset.

	Tältäkin osin käräjäoikeus yhtyy käräjätuomari Jaakkolan eriävään mielipiteeseen, jonka mukaan Rovaniemen ja Kemi-Tornion käräjäoikeudet tulisi säilyttää itsenäisinä. Käräjäoikeuden käsityksen mukaan Rovaniemen käräjäoikeuteen tulisi liittää Kemijärven käräjäoikeuden alueesta Kemijärvi ja Salla ja Lapin käräjäoikeuteen Savukoski ja Pelkosenniemi.

	Tällä tavoin Rovaniemen käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluisi noin 80.000 asukasta ja Kemi-Tornion käräjäoikeuden tuomiopiirin hieman vähemmän. Mietinnön liitteessä mainittujen vuosien 2004-2006 asiamäärien keskiarvojen perusteella nykyisiin Rovaniemen ja Kemijärven käräjäoikeuksiin saapuisi rikosasioita vuosittain 981 ja riita-asioita 132. Lapin käräjäoikeuteen Kemijärven käräjäoikeudesta siirrettäviksi ehdotetuista Savukosken ja Pelkosenniemen kunnista tulee niin vähän asioita, että niillä ei ole käytännön merkitystä. Kemi-Tornion käräjäoikeuteen saapuisi ri- kosasioita vuosittain 918 ja riita-asioita 125. Mikäli Rovaniemen ja Kemi-Tornion käräjäoikeudet muodostettaisiin edellä esitetyllä tavalla, nämä käräjäoikeudet olisivat siis saapuvien rikos- ja riita-asioiden perusteella lähes saman suuruisia.

	Työryhmän laskelmien mukaan sen ehdottaman yhdistetyn Rovaniemen käräjäoikeuden henkilöstötarve tuomarien osalta olisi 16,8.  Nykyisissä Kemi-Tornion, Rovaniemen ja Kemijärven käräjäoikeuksissa on yhteensä 17 tuomaria. Rovaniemellä käsitellään myös maaoikeus-, yrityssaneeraus-, sotilasoikeus- ja ulosottovalitusasioita, joita ei käsitellä Kemi-Tornion käräjäoikeudessa. Rovaniemellä tuomareina ovat myös maaoikeusasioiden vastuutuomari ja maaoikeusinsinööri. Nämä seikat huomioon ottaen tuomareita tulisi työryhmän käyttämien laskentaperusteiden mukaan Rovaniemelle 10 (maaoikeusasioiden vastuutuomari ja maaoikeusinsinööri mukaan lukien) ja Kemi-Tornioon 7. Kuten edellä on todettu 7-8 tuomaria on riittävä tehokkaasti organisoidun käräjäoikeuden pohjaksi.
	
	Työryhmän ehdottamassa Rovaniemen käräjäoikeudessa välimatkat muodostuisivat varsin pitkiksi. Matka Rovaniemeltä Kemin sivukansliaan on 120 kilometriä. Mikäli työvoimaa siirrettäisiin tilapäisesti toimipisteestä toiseen, aiheutuisi matkustamiseen menevästä ajasta huomattavaa työajan hukkaa. Yhden päivän istuntoa varten tulisi varata matka-aikaa Rovaniemeltä Kemiin tai Ylitornion istuntopaikalle matkustettaessa 4 tuntia, jos käytetään omaa autoa tai taksia. Lisäksi aiheutuisi edellä sivukanslioiden osalta esitetyissä perusteluissa mainittuja kuluja. 

	Liikenneyhteydet ja asiointisuunnat Lapin alueella kulkevat pohjois-etelä-suunnassa. Nykyisen Kemi-Tornion käräjäoikeuden pääasiallisen toimipiirin muodostava Ruotsi rajan läheinen niin sanottu "väylän varsi" muodostaa oman, nykyiseen Rovaniemen käräjäoikeuteen kuuluvasta alueesta poikkeavan kulttuurialueen. Ehdotettu yhdistetty käräjäoikeus olisi vastoin näitäkin seikkoja.

	Vertailun vuoksi todettakoon työryhmän päätyneen ehdottamaan, että kahden pienimmän eli Ahvenanmaan ja Lapin käräjäoikeuden lisäksi myös Kajaanin ja Porvoon käräjäoikeudet pidettäisiin itsenäisinä yksikköinä. Työryhmän laskelmien mukaan henkilöstötarve tuomarien osalta on Kajaanin käräjäoikeudessa 6,6 ja Porvoon käräjäoikeudessa 7,5 eli molemmissa vähäisempi kuin Rovaniemen käräjäoikeudessa ja suunnilleen sama kuin Kemi-Tornion käräjäoikeudessa, jos nämä käräjäoikeudet pidettäisiin erillisinä. Välimatkatkin muodostuvat niissä ja etenkin Porvoon käräjäoikeudessa lyhyemmiksi kuin ehdotetussa Rovaniemen käräjäoikeudessa. Porvoon käräjäoikeuden osalta tosin kielikysymyksellä voi olla merkitystä. 

	Nämä sekä edellä sivukanslioiden perustamisen osalta esitetyt yleisperustelut huomioon ottaen käräjäoikeus katsoo, että käräjäoikeuden laadukkaalle ja tehokkaalle toiminnalle sekä käräjäoikeudessa asioivien hyvälle palvelulle asetettavat vaatimukset voidaan paremmin sovittaa yhteen pitämällä Rovaniemen ja Kemi-Tornion käräjäoikeudet itsenäisinä käräjäoikeuksina kuin yhdistämällä ne. Myös henkilökunnan työhyvinvoinnin ja motivoinnin kannalta tämä on parempi ratkaisu.

Yhteystoiminta-alue	Käräjäoikeuden käsityksen mukaan olisi syytä selvittää mahdollisuudet käräjätuomari Jaakkolan eriävässä mielipiteessä esittämän  yhteistoiminta-alueen perustamiseen Lapissa. Tällä voitaisiin saada parannusta aikaan erityisesti pienen Lapin käräjäoikeuden tilanteeseen.

Vaihtoehtoiset ratkaisumallit

 	Käräjäoikeus toteaa vielä, että mikäli Lappiin halutaan jättää vain kaksi käräjäoikeutta, työryhmän ehdottamaa jakoa luonnollisempi vaihtoehto olisi Lapin käräjäoikeuden yhdistäminen Kemijärven käräjäoikeuden ohella Rovaniemen käräjäoikeuteen ja Kemi-Tornion käräjäoikeuden alueen laajentaminen käsittämään myös Enontekiön ja Muonion kunnat. Tämä ei heikentäisi saamelaisten kielellisiä oikeuksiakaan. Käsitelläänhän nykyisinkin saamelaisten maaoikeus-, yrityssaneeraus- ja ulosottovalitusasiat Rovaniemen eikä Lapin käräjäoikeudessa. 

	Työryhmän ehdotusta parempi vaihtoehto olisi myös Rovaniemen ja Kemi-Tornion käräjäoikeuksien pitäminen ennallaan ja Kemijärven käräjäoikeuden yhdistäminen Lapin käräjäoikeuteen.  

Resurssilaskelmat	Työryhmä on resurssilaskelmissaan katsonut ulosottovalitusten ratkaisukapasiteetiksi henkilövuotta kohti 250 ratkaisua. Se on selvästi liian suuri ainakin Rovaniemen käräjäoikeuden näkökulmasta katsoen. Tänne tulee nimittäin vuosittain lukuisia Rovaniemen ulosottoviraston erikoisperintäosaston toimenpiteistä tehtyjä valituksia. Nämä ja osa muistakin valituksista aiheuttavat varsin paljon työtä. Kun helposti ratkaistavia asioita on suunnilleen sama määrä kuin työläitä valituksia, ratkaisukapasiteetti voisi näissä asioissa olla noin 150 asiaa/ henkilötyövuosi.

	Myös arvio tuomarien ja notaarien ratkaistavien rikosasioiden määrästä on jonkin verran liian suuri.

	Todettakoon vielä, että työryhmän ehdotuksessa kansliahenkilöstön tarve yhdistetyssä Rovaniemen käräjäoikeudessa on arvioitu liian vähäiseksi. Työryhmän mukaan se on vain 1,7 henkilötyövuotta tuomaria kohti. Muiden käräjäoikeuksien osalta sen on katsottu olevan yleensä 1,9-2. 

Lausunnon käsittely	Lausuntoa on käsitelty käräjäoikeuden henkilöstökokouksessa ja johtoryhmässä.

	Laamanni 	Seppo Kankkunen