30.1.2008

&s57)
a= h-,sIn

Rovaniemen käräjäoikeus Oikeustalo, Valtakatu 17 96200 Rovaniemi
Oikeusministeriö Oikeushallinto-osasto
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO
Rovaniemen käräjäoikeuden käräjäsihteerien pyynnöstä lähetän ohessa heidän laatimansa lausunnon käräjäoikeusverkoston kehittämistä koskevasta mietinnöstä.

Käräjäoikeuden lausunto on lähetetty ministeriölle 29.1.2008.

Seppo Kankkunen Laamanni
Puh. 010 36 50155

Käräjäsihteerit

Rovaniemen käräjäoikeus	LAUSUNTO
29.1.2008
KÄRÄJÄOIKEUSVERKOSTON KEHITTÄMINEN

Työryhmämietinnön mukaan tuleva Rovaniemen käräjäoikeus muodostuisi pääosin maakunnallisesti tasavahvoista Rovaniemen ja Kemi-Tornion käräjäoikeuksista se-kä osittain Kemijärven käräjäoikeudesta. Itsenäisinä toimineissa virastoissa on kehittynyt aikojen myötä omat toimintamallit ja -tavat, henkilöstöstrategia ja kulttuuri. Pelkästään jo virastokulttuurien yhteensovittamisessa tulisi ongelmia ja työntekijät voivat tuntea olevansa eriarvoisessa asemassa toisiinsa nähden.

Henkilöstö

Työryhmän mietintö koostuu luvuista, laskelmista ja taulukoista, joilla pyritään osoittamaan suurempien yksiköiden kannattavuus ja tehokkuus. Muutokset kohdistuvat aina ihmisiin, jotka eivät ole pelkkiä lukuja. Jatkuva muutosten kourissa oleminen (mm. Palvo, UPJ, KIRSU, XP, kirjallinen menettely rikosasioissa) luo epävarmuutta ja turvattomuutta siitä, miten se vaikuttaa omaan työhön. Mandollisessa yhdistymisessä on nähtävä muutakin kuin tuomareiden erikoistumismandollisuudet ja kustannustehokas kilpailukyky. Meillä käräjäsihteereillä on vakava huoli siitä, että kansliahenkilökunnan odotetaan hyväksyvän tilanne, antavan ymmärrystä ja joustoa. Muutoksissa olisi panostettava henkilökunnan työssä jaksamiseen ja motivointiin, kun nyt tarjotaan vain lisää työtä entistä pienemmillä resursseilla tuottavuuden ja tehokkuuden nimissä.

Kansliahenkilökunnan laskennallinen tarve yhdistetyssä Rovaniemen käräjäoikeudessa on laskettu olevan 1,7 htv tuomaria kohti, kun se useissa muissa käräjäoikeuksissa on noin 2 htv. Rovaniemellä on nyt kandeksan tuomaria ja 16 kansliahenkilökuntaan kuuluvaa, joista 4 on kiinteistösihteeriä. Ilman kiinteistösihteereitä kansliahenkilökuntaa on nyt tuomaria kohti 1,5.

Yhdistettävien virastojen toimintakulttuurien eroavaisuuksien vuoksi ainakin lyhyellä tähtäimellä uskomme työmäärän lisääntyvän, ennen kuin saavutamme hyvän työn-jaon ja yhtenäiset käytännöt eri toimipisteiden välillä. Esimerkiksi syyttäjä- ja ulosottovirastojen sekä OPK:n muutosten yhteydessä kuviteltu resurssien vapautuminen
ei näy käytännössä.

Rikosasioiden kirjallisen menettelyn piti vapauttaa resurssia, mutta kansliahenkilökunnan ja haastemiesten tehtävät ovat sen myötä lisääntyneet. Huomattavaa kehitystä on tapahtunut ainoastaan lyhentyneinä käsittelyaikoina.

Notaarien vähenevä määrä on jo vaikuttanut siihen, että he pääsevät muilta töiltään entistä vähemmän perehtymään kokeneen tuomarin johdolla istuntoihin. Heistä ei siten ole myöskään käräjäsihteerin sijaisiksi ja ruuhkaa helpottamaan.

Miten iso yksikkö parantaa mandollisuutta kehittää henkilökunnan osaamista ja ammattitaitoa? Pienemmässä yksikössä työ on monipuolista. Koulutussuunnitelmassa 2008 kansliahenkilökunnalle on todella vähän tarjolla koulutusta. Jos koulutuspaikoista on valtakunnallisesti jo nyt kilpailua, on todennäköistä, että entistä harvempi pääsee koulutukseen suuresta yksiköstä.

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21614);(3600,21614);(3600,10622);(21600,10622);(21600,0);(0,0);fBehindDocument0
itva Haataja

~
Sirpa Pahajoki	Elliman Pyhähuhta	Mika Vaarala

c

Orryl

Kivi Niemi

Johtaminen

Viraston vahvuus on se, että viraston päällikkö on tavoitettavissa ja helposti lähestyttävä. Jos johtajia on useampia, kasvaa riski siitä, toimiiko työn ja vastuun jakaminen. Yksittäisen kansliahenkilön vaikuttamismandollisuus viraston asioihin vähenee huomattavasti, jos johtoporras laajenee ja hierarkia monimutkaistuu.

Toimipaikat ja juttujen siirto yksiköiden välillä

Mietinnön mukaan työtilanteen tilapäisesti muuttuessa on mandollista siirtää asioita tai henkilöstöä käräjäoikeuden sisällä toimipisteestä toiseen. Kuitenkin henkilöstöä liikuteltaessa on otettava huomioon, että pitkät välimatkat arktisissa olosuhteissa eivät ole aivan suoraan verrattavissa eteläisiin tieverkkoihin ja julkisen liikenteen runsauteen. Istuntoihin osallistuu tuomarin ohella sihteeri. Vähenevällä henkilöstöresurssilla olisi tarkoitus hoitaa ainakin sama juttumäärä kuin ennenkin ja vielä sen päälle matkustaakin? Laskelmissa tulisi ottaa huomioon myös lisääntyvät matka-kustannukset ja matka-ajan palkkakustannukset.

Pelkonamme on, että tilapäisistä ratkaisuista tulee helposti pysyvämpiä ja että siirtyminen yksiköiden välillä ei aina olisi vapaaehtoisuuteen perustuvaa.

Emme ole hakeutuneet reissutöihin. Lapsiperheellisten ja "omaishoitajien" on vaikea järjestää hoitoa, jos istunto- ja muut työmatkat kestävät yli virka-ajan. Sama voi aiheuttaa ongelmia myös omaehtoiselle opiskelulle. Jutun asiakirjojen, oman oheismateriaalin kuljettaminen, varatöiden mukaanotto siltä varalta, että istunto peruuntuukin, aiheuttavat päänvaivaa ja rahtausta. Saadaanko työpiste ja turvajärjestelyt istuntopaikalla toimivaksi? Miten lepoaika järjestetään, jos istunnot venyvät?

Videoneuvottelu ja puhelin ovat hyvä apuväline istuntojen ja palavereiden järjestämisessä, mutta käytännössä tekniikka on vielä lapsenkengissä.

Toimitilat Käräjäsihteerin työn luonne vaatii omaa työhuonetta eikä jaettua työpistettä. Nykyisiin Rovaniemen käräjäoikeuden tiloihin ei mandu uutta henkilökuntaa, joten uudet toimitilat olisivat tarpeen.

Johtopäätös

Rovaniemen käräjäoikeuden ja Kemi-Tornion käräjäoikeuden kaltaisten vahvojen yksiköiden yhdistäminen ei ole tarpeen käräjäoikeusverkoston kehittämiseksi. Suuri yksikkökoko ei saa olla itsetarkoitus. Yksiköiden yhdistämisen sijaan yhteistyön kehittäminen ja pienten yksiköiden auttaminen äkillisissä tilanteissa tulisi luoda joustavammaksi.

Suhtaudumme kehitykseen ja toimintatapojen ajanmukaistamiseen myönteisesti. Olemme valmiita tehostamaan edelleen toimintatapojamme ja yhteistyötä, kunhan saamme toimivat työvälineet, koulutusta ja kannustavaa palkkausta.
Ritva Hirttiö