IMATRAN KÄRÄJÄOIKEUS				 nro			Nro
Koskikatu 1 B
55120 IMATRA
Puh. 010364 6000
Telefax 010364 6017			31.1.2008

Oikeusministeriö
Oikeushallinto-osasto
PL 25

00023 VALTIONEUVOSTO

Asia:	Lausunnon antaminen käräjäoikeusverkon kehittämisestä (työryhmämie-tintö 2007:12)

Viite:	Kirjeenne 23.11.2007 OM 8/31/2007

Lausunnon pääkohdat

	Imatran käräjäoikeus on päätetty yhdistää 1.10.2008 alkaen Lappeenrannan käräjäoikeuteen. 		Työryhmän esitys ei siten muuta tällä alueella jo toteutettuja perusratkaisua. Käräjäoikeus ei 		pidä tarpeellisena ottaa kantaa muilla alueilla tehtäviin perusratkaisuihin.

	Tämän ohella käräjäoikeus lausuu erikseen esityksen sivukansliaa ja istuntopaikkaa koskevista 		ehdotuksista. 

	Käräjäoikeus kiinnittää kuitenkin huomiota seuraaviin täällä toteutusvaiheessa olevaan yhdistä		miseen  liittyviin kysymyksiin. Niillä on varmasti myös merkitystä koko hankkeen toteuttami		seen ja sen suunnitteluun. Lisäksi käräjäoikeus ottaa kantaa yhdistymisprosessin vastaisuudessa 	tarvitsemaan tukeen ja käräjäoikeuksien nimiin.

Sivukanslia

	Myöhemmin tänä vuonna annettavassa oikeusministeriön asetuksessa määrättäneen, että 			Lappeenrannan käräjäoikeudella on sivukanslia Imatralla. Käräjäoikeus esittää, että tästä järjes-		telystä tehdään vastoin työryhmän esitystä pysyvä seuraavista syistä.

	Imatralla on ympärivuorokautista poliisitoimintaa, pidätettyjen säilytys ja ns. rikospoliisitutkin-		ta. Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen mukaan tämä toiminta tullee jatkumaan poliisi-		piirien yhdistyessä. Imatran on myös ympärivuorokauden avoinna oleva kansainvälinen 			rajanylityspaikka. Imatran käräjäoikeus on ottanut kirjallisen rikosprosessin laajamittaisesti 		käyttöön ja sen osuus on ollut vuonna 2007 yli 40 %. Siitä huolimatta käräjäoikeus on käsitel-		lyt rikosjuttuja vuonna 2007 istunnoissa runsaat 300. Istuntoja on ollut 103 päivänä ja haaste-		miespäivystystä koskevan kirjanpidon mukaan haastemiehet ovat osallistuneet vuonna 2007 		käräjäpäivystykseen 461 tuntia. Nämä luvut osoittavat, että Imatralla on huomattava tarve 		istuntotoimintaan ja se työllistää kokopäiväisesti useamman juristin sekä muuta henkilökuntaa. 	Mahdollisesta käsittelijöiden matkustamisesta Lappeenrannasta  tai asiakkaiden asioinnista 		siellä aiheutuisi tuntuvia kustannuksia. Käräjäoikeudessa myös käy päivittäin asioimassa istun-		tojen lisäksi varsin huomattava määrä asiakkaita henkilökohtaisesti. Näitä toimintoja varten 		olisi täysin perusteltua ylläpitää sivukansliaa Imatralla.

	Valtionhallinnon yksiköiden vetäytyminen keskisuurista kaupungeista tulee johtamaan siihen, 		että Suomen oloissa kohtuullisen tiheästikin asutuilla alueilla kansalaiset joutuvat eriarvoiseen 		asemaan. Aikaisemmin jokaisen nykyajan näkökulmasta hyvinkin pienen, usein tuhannenkin 		asukkaan kaupungin velvollisuus oli järjestää oikeudelliset palvelut paikkakunnalle ylläpitä-		mällä raastuvanoikeutta. Tähän nähden sivukansliapalvelujen ylläpitäminen 29.385 imatralai-		selle ja sen ympäristökuntien 16.254 asukkaalle ei ole kohtuuton vaatimus.

	Imatran käräjäoikeudessa on huomattava määrä täällä pitkään ja ansioituneesti palvellutta 		henkilökuntaa, joista osa on varsin lähellä säännöllistä eläkeikää. Matkustaminen viimeisim-		pinä työvuosina noin 40 kilometrin päähän työhön  ei ole myönteisiä ajatuksia herättävä esitys. 		Hyvän henkilöstöhallinnon periaatteet vaativat, että tämä otetaan huomioon ratkaisuja 			tehtäessä. Siten vähintään näistä lähtökohdista olisi perusteltua ylläpitää sivukansliaa pidem-		pään kuin tilakysymysten järjestäminen edellyttää.

Istuntopaikka

	Myöhemmin tänä vuonna annettavassa oikeusministeriön asetuksessa määrättäneen, että 			Lappeenrannan käräjäoikeudella on istuntopaikka Imatralla. Käräjäoikeus esittää, että tästä 		järjestelystä tehdään vastoin työryhmän esitystä pysyvä edellä kerrotun istuntotoiminnan 			laajuuden vuoksi sekä valtiolle ja kansalaisille aiheutuvien kustannusten vähentämiseksi.

	Oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja oikeuden saatavuuden periaate ovat keskeisiä ihmisoi-		keussääntelystä johtuvia oikeuksia. Tämä aiheuttaa valtiolle velvollisuuden järjestää oikeuspal-		velut niin, että kansalaisilla on tosiasiallinen ja realistisesti käytettävissä oleva mahdollisuus 		osallistua henkilökohtaisesti oikeudenkäyntiin. Tämä oikeus ei toteudu, jos oikeudenkäynti-		paikka on kohtuuttoman matkan päässä. Esitetyllä ratkaisulla luodaan tällainen tilanne varsin 		suurelle määrälle alueen asukkaita. Esimerkiksi asianomistaja, joka haluaisi itse selvittää 			korvausvaatimustensa perusteita, ei ole halukas lähtemään matkojen taakse omalla kustannuk-		sellaan. 

Tiedon saaminen yhdistymiseen liittyvistä asioista

	Yhdistäminen toiseen yksikköön aiheuttaa aina pelkoja työpaikan säilymisestä, tulevista 			työtehtävistä ja muutosten vaikutuksesta työtyytyväisyyteen. Imatran käräjäoikeuden henkilö-		kunta on pitkään ollut samassa työpaikassa ja täällä on koettu töiden ja yhteistyön sujuvan 		myönteisellä tavalla. Tällaisista lähtökohdista lähtien yhdistämishanke on koettu uhaksi 			tulevaisuudessa. Monia huolestuttaa myös mahdollinen työskentelypaikan siirtyminen rekkajo-		nojen täyttämän taipaleen taakse.

	Tällaisessa tilanteessa oikeiden ja luotettavien avoimesti annettavien tietojen saaminen 			mahdollisimman aikaisessa vaiheessa suunnitelmista on tärkeää. Imatran käräjäoikeudessa 		työskentelee useita henkilöitä, joilla on kontakteja eri luottamustoimien kautta. Tämä on 			osaltaan auttanut tietojen saamista ja ollut omiaan vähentämään tarpeettomia pelkoja. Vastai-		suudessa on syytä pitää huolta siitä, että tiedonkulku on hyvin avointa.

	Henkilöstön sitoutumisen kannalta on myös tärkeää, että varataan tilaisuus esittää oma kanta ja 	sen tueksi kaikki tiedossa olevat tosiasiat. Päätöksentekoprosessin uskottavuuden kannalta on 		keskeistä, että päättäjät myös ottavat asiallisesti kantaa esitettyyn kritiikkiin. Imatran 			käräjäoikeudelta pyydetyn lausunnon määräpäivä oli toukokuun lopussa 2007. Oikeusministe-		riö on jo samana päivänä valtiovarainministeriölle lähettämässään budjettiesityksessä esittänyt 		yksikön lakkauttamista. Tällainen menettely ei ole uskottava eikä täytä yhteistoimintaperiaat-		teiden ja säännösten edellytyksiä.

	Tällä hetkellä tilanne on se, että henkilöstölle on pyritty avoimesti kertomaan pääpiirteittäinen 		kuva siitä, miten toiminta olemassaolevat toimitilat ja vakinaiset virat huomioon ottaen on 		todennäköisesti järjestettävissä vuosina 2008-2009. Tärkeintä olisi tällä hetkellä saada oikeus-		ministeriöstä tieto perustettavista tuomarin ja notaarin virkojen määrästä. Lappeenrannan 			laamannin vierailun ja Imatralla käynnissä olevien kehityskeskusteluiden perusteella voidaan 		asettaa hyvissä ajoin työryhmät suunnittelemaan tulevaa toimintaa ja siihen liittyviä toimenpi-		teitä ja päätöksiä. 

	Keskeistä on se, että päätökset myös tulevien vuosien toimintaedellytyksistä tai ainakin 			avoimesti annetut tiedot niiden puitteista saataisiin mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. 		Tällaisia tietoja ovat muun muassa päätös sivukanslian toiminnasta, kirjaamisasioiden siirron 		toteuttamisesta, suunnitelmat tulevista virkamääristä ja pääkanslian tilakysymyksistä.

	1.10.2008 toteutettava yhdistäminen tulee tilakysymysten takia olemaan luonteeltaan lähinnä 		tekninen, koska Lappeenrannan toimitiloissa ei ole lainkaan tilaa Imatran henkilökunnalle. 		Siten Imatralle jäänee työskentelemään lähes 20 henkilöä. Toiminnallinen yhdistäminen toteu-		tuu vasta myöhempinä vuosina. Sen johdosta on tärkeää, että myös tässä vaiheessa varaudutaan		muutosprosessin tukemiseen. Oikeusministeriön tulee kehittää toimintamalleja, tarjota riittä-		vissä määrin asiantuntija-apua sekä kouluttaa henkilöstöä ja johtoa muutostilanteiden 			hallintaan.

	Tällaisen välivaiheen aikana on tärkeää säilyttää käräjäoikeus riittävästi resurssoituna. Tosiasia 	on, että pelkkä tekninen yhdistäminen ei tuo säästöjä. Kahdella paikkakunnalla toimiva yksi 		käräjäoikeus ei kulurakenteeltaan voi olennaisesti poiketa kahdella paikkakunnalla toimivasta 		kahdesta käräjäoikeudesta. Kahden näinkin suuren yhdistetyn yksikön johtaminen voi olla jopa 	vaikeampaa ja tästä syystä se voi olla haavoittuva. Suomessa ei ilmeisesti ole juurikaan 			kokemuksia näin suuresta sivukansliasta.

Hankkeen suhde kiinteistöasioiden siirtoon ja muihin hankkeisiin

	Käräjäoikeus pitää henkilöstön kannalta erittäin tärkeänä sitä, että kiinteistöasioiden siirron 		yhteydessä on jo riittävät perustiedot tulevan käräjäoikeuden henkilöstömitoituksista. Vain näin 	menetellen henkilökunnalla on todellinen ja aito mahdollisuus tehdä valintoja. Tässä suhteessa 		periaatepäätöksen tekeminen summaaristen asioiden käsittelystä oli ajoitettu erittäin hyvin. Se 		vähensi merkittävästi epävarmuuden tunnetta.

Yhdistettyjen käräjäoikeuksien resurssointi

	Käräjäoikeusverkkotyöryhmän resurssilaskelmat ovat hyvin summaarisia. Niihin ei tule perus-		taa tulevia henkilöstömääriä. Laskelmissa on otettu huomioon varsin suppeasti esimerkiksi 		johtamisen vaatima työaika. Tällä alueella on erityispiirteenä varsin yleinen tulkin käyttö. 			Esimerkiksi Ruotsissa tällaiset asiaryhmät otetaan huomioon erikseen resurssilaskelmissa.

Käräjäoikeuden nimi

	Työryhmän esitys merkitsee pääsääntöisesti maakunnallisten käräjäoikeuksien perustamista 		aikaisemman yhdellä seutukunnalla toimivien käräjäoikeuksien sijasta. Kysymys on täällä ja 		monessa muussa paikassa pitkään itsenäisinä toimineista virastoista, joilla kullakin on oma 		identiteettinsä. Päättäjillä on tilaisuus nimivalinnalla viestittää sitä, onko tarkoitus perustaa 		virasto  nimestä ilmenevää aikaisempaa toimintaa jatkamaan vai onko todellinen tarkoitus 		luoda jotain aivan uuttaa.

	Imatran käräjäoikeus esittää, että uudet käräjäoikeuden nimetään maakunnan tai vastaavan 		toimialueen mukaan ja että täällä toimivan yksikön nimeksi annetaan Etelä-Karjalan 			käräjäoikeus.

Lausunnon käsittely

	Käräjäoikeuden koko henkilökunnalle on varattu tilaisuus ottaa kantaa lausunnon sisältöön.

	Ma. laamanni			Tapani Vasama