LAPIN LIITTO
	
Lausunto		
				
		15.4.2008		

Oikeusministeriö
Oikeushallinto-osasto
PL 25 
00023 VALTIONEUVOSTO

	
Viite:	Lausuntopyyntö OM 8/31/2007  20.3.2008	

Lausunto käräjäoikeusverkoston kehittämistä koskevasta työryhmämietinnöstä ja oikeusministeriön asiaa koskevasta esityksestä

Oikeusministeriö julkisti 13.3.2008 suunnitelman käräjäoikeusverkoston uudistamisesta. Ministeriön esityksen toteutuminen vähentäisi käräjäoikeuksien määrän Lapissa kahteen. Päätoimipaikat olisivat tulevaisuudessa esityksen mukaan Rovaniemellä ja Kemissä.

Lapin käräjäoikeus esitetään lakkautettavaksi ja jaettavaksi kahtia niin, että Kittilän, Muonion ja Enontekiön kunnat kuuluisivat uuteen Länsi-Lapin käräjäoikeuteen ja Sodankylän, Inarin ja Utsjoen kunnat Itä-Lapin käräjäoikeuteen. Ministeriön esityksessä Lapin tuomiopiirit jaettaisiin itä-länsi-suunnassa, eikä pohjoinen-etelä-suunnassa, kuten maakunnallinen työryhmä on uudistuksesta ehdottanut.

Esitys ei vastaa oikeusministeriön asiaa valmistelleen työryhmän ehdotusta, eikä osaltaan Lapista aiemmin esitettyjä näkemyksiä. Muutos tietäisi Lapin käräjäoikeuden alasajoa ja käräjämatkojen pitenemistä huomattavasti nykyisestä, vaikka Sodankylään jäisikin ainakin toistaiseksi käräjäoikeuden pysyvä sivutoimipiste.
Käräjäoikeusverkostosta päätettäessä on tärkeää huomioida Lapin erityispiirteet eli pitkät etäisyydet ja harva asutus. Lapin pinta-ala on kolmasosa Suomesta, ja ihmisille on taattava kohtuulliset asiointimatkat myös eri viranomaisiin. 
Oikeusministeriön esityksen toteutuminen olisi kova isku esimerkiksi Sodankylän työpaikoille yli puolen henkilöstöstä siirtyessä muualle. Alueellisen työryhmän esittämässä mallissa, jossa Kemijärven käräjäoikeus liitettäisiin Lapin käräjäoikeuteen, työpaikat säilyisivät pääosin Sodankylässä, joka on Kemijärven ohella kokenut merkittäviä työpaikkamenetyksiä.
Oikeusministeriön esityksen mukaan saamelaisalue jakautuisi kahden käräjäoikeuden alueelle, mikä ei olisi myönteinen kehitysaskel. Saamelaisalueen jakamiseen kahtia ovat puuttuneet lausunnoissaan sekä Lapin käräjäoikeus että Rovaniemen hovioikeus. Saamelaisalue tulisikin säilyttää nykyisen toimintamallin mukaisesti yhden käräjäoikeuden toimialueella.
Maakunnassa asiaa selvittänyt työryhmä esitti, että Kemijärven käräjäoikeus liitettäisiin Lapin käräjäoikeuteen ja Kemi-Tornion käräjäoikeudesta mahdollisesti myös Kolarin kunta, jolloin Ylä-Lappiin saataisiin suurempi käräjäoikeus kuin nyt. Koko tunturialue ja saamelaisalue kuuluisivat siten Lapin käräjäoikeuteen.
Kolmen käräjäoikeuden säilyminen ja Lapin käräjäoikeuden perustaminen on siten perusteltua saamelaisasioiden osaamisella sekä Ylä-Lapin maaoikeuskysymysten asiantuntemuksella.
Pohjoisen alueen ja erityisesti saamelaisten oikeuspalvelut voidaan parhaiten turvata niin, että Lapin käräjäoikeus säilyy. Näin voidaan taata myös paras asiantuntemus ja yhtenäinen oikeuskäytäntö saamelaisia koskevissa asioissa. Saamen kielellä hoidettava palvelu voidaan hoitaa parhaiten niin, että ne keskitetään yhteen käräjäoikeuteen, johon voidaan palkata tarvittaessa riittävän kielitaidon omaavaa henkilökuntaa.

Oikeusministeriön tekemässä esityksessä kansalaisten asiointimatkat monilta osin pitenevät nykyisestä huomattavasti ja jopa kohtuuttomasti, jolloin kyse on jo Lapin asukkaiden tasa-arvosta muuhun maahan verrattuna ja heidän oikeussuojastaan.

Käräjäoikeuksien tuomiopiirejä muodostettaessa, on huomioitava myös se, että pitkät ja rasittavat käräjämatkat voivat tulevaisuudessa vaikuttaa tuomareiden rekrytointiin ja halukkuuteen hakeutua sellaiseen käräjäoikeuteen, jossa on runsaasti pitkiä matkoja.

Lapin liiton mielestä paras vaihtoehto on se, että Rovaniemen ja Kemi-Tornion käräjäoikeudet säilyisivät entisellään sekä Lapin käräjäoikeuteen liitettäisiin koko Kemijärven käräjäoikeus. Lapin käräjäoikeudet toimivat nykyisinkin tehokkaasti ja tuloksellisesti.

Tärkeä tässä asiassa on pyrkiä Lapin kannalta toimivaan organisaatioon eikä verrata Lapin alueen käräjäoikeuksien määrää muun Suomen käräjäoikeuksiin.

Lapin liitto

Maiju Hyry			Raimo Holster
kehittämisjohtaja		vs. maakuntasihteeri