VARKAUDEN KÄRÄJÄOIKEUS 		17.1.2008 
Wredenkatu 8  
78250 Varkaus 
Puh.	010 36484 70 
Telefax	010 36484 88 		

Oikeusministeriö 
Oikeushallinto-osasto 

PL 25 
00023 VALTIONEUVOSTO 

	Varkauden käräjäoikeus esittää lausuntonaan käräjäoikeusverkoston kehittämistä koskevasta oikeusministeriön työryhmän mietinnöstä seuraavaa: 

	Varkauden käräjäoikeus  

	Varkauden käräjäoikeuden tuomiopiiri sijaitsee Pohjois-Savon etelärajalla. Varkauden kaupungista on Kuopioon ja Mikkeliin matkaa noin 80 kilometriä sekä Jyväskylään ja Joensuuhun noin 130 kilometriä. Pieksämäen keskustaan on noin 40 kilometriä. 

	Mikkelin käräjäoikeuteen nykyisin kuuluvan Joroisten raja ja sen takana oleva Kuvansin taajama ovat Varkaudesta vain muutaman kilometrin päässä. Varkauden itäpuolella, Varkautta pohjoisempana sijaitsee Savonlinnan käräjäoikeuteen kuuluva Heinävesi. Joroinen, Heinävesi ja Pieksämäen käräjäoikeuden tuomiopiiri, Hankasalmea lukuunottamatta, kuuluvat Etelä-Savon maakuntaan. Maakuntaraja halkaisee Keski-Savon työssäkäynti- alueen.

	Vuonna 2004 valmistuneen Varkauden oikeustalon omistaa Varkauden kaupunki, joka on vuokrannut siitä tilat käräjäoikeudelle kilpailukykyisin ehdoin. Kesään 2019 saakka voimassa olevassa vuokrasopimuksessa oikeusministeriö on pidättänyt oikeuden vuokrata käräjäoikeuden käyttöön myös rakennuksen toisen kerroksen tilat samoin ehdoin.

	Käräjäoikeuden sijoittaminen Keski-Savoon  

	Käräjäoikeus ei voi hyväksyä työryhmän esitystä Varkauden käräjäoikeuden lakkauttamisesta ja vain istuntopaikan jättämisestä Varkauteen vaan esittää kahta vaihtoehtoista ratkaisua seuraavasti: 	
		
	Ensisijaisesti Keski-Savoon tulee muodostaa oma käräjäoikeus, johon kuuluvat Varkauden kaupungin ja Leppävirran kunnan lisäksi Pieksämäen kaupunki sekä Joroisten ja Heinäveden kunnat sekä mahdollisesti myös Suonenjoen kaupunki. Suonenjoki kuului aiemmin Leppävirran tuomiokuntaan. Jo vuoden 1993 käräjäoikeusuudistuksessa suunniteltiin Suonenjoen tuomiokunnan liittämistä Varkauden käräjäoikeuteen. Vaikka Pieksämäen käräjäoikeuteen nyt kuuluva Hankasalmen kunta liitettäisiin Jyväskylän käräjäoikeuteen ja Kangasniemen kunta Mikkelin käräjäoikeuteen, jäisi näin muodostettavan käräjäoikeuden asukasmääräksi noin 65.000 tai Suonenjoki mukaan luettuna, noin 72.500 henkeä. Tällöin Keski-Savon käräjäoikeudessa tulisi olemaan kuusi tai seitsemän tuomaria. Käräjäoikeus olisi hyvin toimiva ja muodostaisi alueellisesti selkeän kokonaisuuden. Sen koko henkilökunta mahtuisi Varkauden oikeustaloon, jossa on neljä istuntosalia ja jonka toisessa kerroksessa on lisää toimitilaa ainakin 20 hengelle. Siten käräjäoikeuteen olisi mahdollista, edellä mainitun lisäksi, keskittää vielä esimerkiksi Kuopion käräjäoikeuden summaariset asiat. Pieksämäen kaupungin alueelta kertyvät asiamäärät huomioon ottaen, siellä tulisi säilyttää istuntotilat ja haastemiehen toimitilat. 

	Toissijaisesti, mikäli käräjäoikeudet pakotetaan noudattamaan maakuntarajoja, tulee Varkauden käräjäoikeus säilyttää itsenäisenä yksikkönä ja siihen keskittää koko Itä-Suomen hovioikeuspiirin summaariset asiat. Vuonna 2006 niitä oli yhteensä 18.006, mikä vastaa toimikunnan mukaan 18 toimistosihteerin vuotuista työmäärää. Silloin oikeustalo tulisi kokonaan käräjäoikeuden käyttöön ja normaalit tuomioistuinpalvelut säilyisivät alueella.  

	Kun oikeustalon toisen kerroksen tilat vuokrataan joko yhdistetyn Keski-Savon käräjäoikeuden tai Varkauden käräjäoikeuteen keskitettyjen summaaristen asioiden käsittelijöiden käyttöön, vähenee vastaavasti toimitilojen rakentamistarve Kuopiossa ja Mikkelissä. Siten vältytään sekä tarpeettomilta rakentamiskustannuksilta että myös nykyistä korkeammilta vuokramenoilta. 

	Mikäli vuokrasopimuksen päätyttyä vuonna 2019 oikeusministeriö ei enää tarvitsisi Varkauden oikeustalon kansliatiloja, koko talon käyttötarkoitus muuttuisi perusteellisesti. On ilmeistä, että rakennus ei silloin tulisi enää olemaan julkisessa käytössä. Sen silloisesta käyttötarkoituksesta riippuen on mahdollista, ettei sen haltija suostu siihen, että rakennuksen ensimmäistä kerrosta, joka on suunniteltu ja rakennettu kokonaan istuntotiloiksi, pidätettyjen ja vankien säilytystiloiksi ja haastemiesten työtiloiksi, käytetään enää tähän tarkoitukseen. Siitä seuraisi jälleen uudisrakennustarvetta ainakin Kuopion oikeustalossa ja myös Varkaudessa, jonne jouduttaisiin uudelleen rakentamaan istunto- ja säilytystilat ja haastemiesten työtilat. 

	Maakuntarajan merkitys 

	Se, että käräjäoikeuden tuomiopiiri käsittää alueita useammasta maakunnasta, ei vaikuta käräjäoikeuden toimintaan. Itä-Suomen syyttäjäpiirin käsittäessä nyt mm. Savon molemmat maakunnat, maakuntarajalla ei ole merkitystä, vaikka Keski-Savon käräjäoikeuteen kuuluisivat myös Joroisten ja Heinäveden kunnat ja Pieksämäen kaupunki. Nytkin Pieksämäen käräjäoikeuteen kuuluva Hankasalmi kuuluu Keski-Suomen maakuntaan.  

	Maakuntaraja ei voi muodostaa estettä toiminnallisesti ja alueen väestön kannalta järkevän tuomioistuinpiirin muodostamiselle.  

	Käräjäoikeuden muuttaminen sivukansliaksi  

	Käräjäoikeuden muuttaminen sivukansliaksi on kokemusten mukaan omiaan heikentämään sen toimintaedellytyksiä. Sivukanslian resursseja pyritään helposti siirtämään pääkanslialle ja sivukanslian toiminta muuttuu aiempaa hankalammaksi hallinnollisen päätösvallan ollessa pääkanslian laamannilla. Kun esimerkiksi pikaisen tuomariavun saanti pääkansliasta on käytännössä ongelmallista, sivukanslian toiminta on aiempaan verrattuna entistäkin haavoittuvampaa. Pelkkä lähiesimiehen nimeäminen ilman talous- tai henkilöstöhallinnon päätösvaltaa ei riitä parantamaan tilannetta. 

	Todellisuudessa hyöty käräjäoikeuden muuttamisesta sivukansliaksi jää siihen säästöön, mikä muodostuu laamannin ja käräjätuomarin palkkaluokkien erosta. 

	Jotta sivukanslia olisi toimintakykyinen, sinne tulisi taata riittävät henkilöstöresurssit sekä talous- ja henkilöstöhallinnossa itsenäistä päätösvaltaa käyttävä esimies. Tällöin voidaan toisaalta kysyä, mitä hyötyä tai etua voidaan saavuttaa käräjäoikeuden muuttamisella sivukansliaksi. 

	Lainkäytön ammattitaidon ja asiantuntemuksen tehostaminen 

	Käräjäoikeuteen tulevista riita- ja rikosasioista on lukumääräisesti vain häviävän pieni osa sellaisia, joita tuomari ei pysty ilman erityiskoulutusta ja -osaamista ratkaisemaan. Tällaisia asioita esiintyy lähinnä vain suurimpien kaupunkien käräjäoikeuksissa, ennen kaikkea pääkaupunkiseudulla. Maaseutupaikkakunnilla ja -kaupungeissa ne eivät ole ongelmana. 

	Lainkäytön yleistä ammattitaitoa ja asiantuntemusta voidaan tehostaa parhaiten jatkamalla tuomareiden ja kansliahenkilökunnan täydennyskoulutusta. Erityisosaamista vaativissa asioissa voisivat erityiskoulutetut tuomarit tarvittaessa toimia tuomareina esimerkiksi hovioikeuspiireittäin muodostettavilla yhteistoiminta-alueilla.  

	Vahvennettujen kokoonpanojen merkittävä lisääminen vaatisi tuomariresurssien lisäämistä. Vaikka esimerkiksi hovioikeudenviskaalien käyttö käräjäoikeuden "apujäseninä" lisäisi eri oikeusasteiden vuorovaikutusta, se saattaisi toisaalta aiheuttaa esteellisyysongelmia ja hämärtää oikeusasteiden erillisyyttä.  

	Vaikka tekniset menetelmät edelleen kehittyvät ja osa rikosasioista käsitellään kirjallisessa menettelyssä, tulee keskitetty, suullinen ja välitön pääkäsittely säilymään edelleen pääsääntönä.    

	Mahdollisimman monen tuomarin sijoittaminen samaan yksikköön ei merkitse heidän ammattitaitonsa ja asiantuntemuksensa lisääntymistä.  

	Lopuksi 

	Käräjäoikeuksien sijaintia harkittaessa tulisi toimikunnan esittämää enemmän ottaa huomioon valtakunnan laajuudesta johtuvat pitkät välimatkat. Käräjäoikeudet eivät ole olemassa itseään varten vaan ne on tarkoitettu palvelemaan kansalaisia ja tarjoamaan heille oikeussuojaa. Käräjäoikeusverkon kohtuuton harventaminen johtaisi myös asianajopalvelujen lakkaamiseen ja ainakin vähenemiseen monella paikkakunnalla ja heikentäisi oikeuspalvelujen saatavuutta. Lisäksi se aiheuttaisi asianosaisille ja tuomioistuimen henkilökunnalle entistä enemmän matkakustannuksia ja ajanhukkaa.  

	Eräänä tärkeänä lähtökohtana näyttää toimikunnalla olleen säästöjen tavoittelu. Siihenkään ei päästä, jos viime vuosina rakennetuista, asianmukaisista toimitiloista luovutaan ja huomattavasti varoja käytetään niiden tilalle suurempiin kaupunkeihin rakennettaviin uusia tiloihin ja niistä maksettaviin entistä korkeampiin vuokriin ja jos käräjäoikeusverkkoa harventamalla lisätään asianosaisille ja valtiolle oikeudenkäynneistä aiheutuvia kustannuksia. Mikäli Suomen väestö asuisi esimerkiksi entisen Uudenmaan läänin kokoisella alueella, olisi selvää, että käräjäoikeuksien määrä voisi jäädä selvästi toimikunnan esittämää pienemmäksikin. 

	Muodostamalla Varkaudesta ja sitä ympäröivistä kunnista Keski-Savoon käräjäoikeus tai keskittämällä summaariset asiat Varkauden käräjäoikeuteen voidaan muodostaa toimiva ja tarkoituksenmukainen käräjäoikeus ja saada suurempaa kokonaisuutta varten suunniteltu oikeustalo tarkoituksensa mukaiseen käyttöön. Samalla tarve uudisrakentamiseen ja siitä seuraava vuokramenojen kasvu vähenee sekä Kuopiossa että Mikkelissä ja summaaristen keskittämisen seurauksena myös Joensuussa. Näin säästyvät varat voidaan ohjata muihin oikeuslaitoksen toiminnalle välttämättömiin kohteisiin. 

		Laamanni 	Antti Patrakka