Vakuutusongelmaisten liitto ry.
Mustikkasuontie 12 b, 00940 Helsinki

Oikeusministeriö / Oikeushallinto-osasto
PL 25, 00023 VALTIONEUVOSTO
oikeusministerio@om.fi

LAUSUNTO OIKEUSMINISTERIÖN TYÖRYHMÄMIETINNÖSTÄ 2009:10
(Lausuntopyyntö 16.10.2009 OM/4/32/2006)

Pidämme ensinnäkin tärkeänä, että kaikki vakuutusoikeuden työryhmämietintöä koskevat lausunnot ja myös lausuntokierroksesta laadittava lausuntoyhteenveto ovat julkisia ja sähköisesti kaikkien kiinnostuneiden luettavissa internetissä. 

Heti alkuun on todettava huolestuttavin havainto tämänkin työryhmän kokoonpanosta. Valtaosa sen jäsenistä työskentelee vakuutusoikeudessa joten riippumattomuus sekä kyky tarvittaviin muutoksiin olivat jo lähtökohtaisesti vähintäänkin kyseenalaisia tässä työryhmässä. Myös työryhmälle laadittuja tehtävän rajauksia oli ministeriössä tehty lakisääteisiä vakuutuksia hallinnoivien finanssikonsernien hyväksi. 

Tutustuttuamme työryhmämietintöön toteamme sen sivuilla 94–101 lakiehdotuksen muodossa esitetyn loppu tuleman johtavan selkeästi siihen, että yleisesti tiedossa olevat vakavat epäkohdat vakuutusoikeudessa säilyvät ennallaan. Valitettavasti maamme kansalaiset eivät jatkossakaan tulle saamaan oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä. Suomi pysynee Euroopassa takapajuisena maana, jossa kansalaisten ihmisoikeudet eivät ole edes 2000-luvulla arvossaan. 

Vakuutusongelmaisten liitto ry on edelleen sitä mieltä, että kaiken viisauden alku myös vakuutusoikeuden kehittämisessä on tosiasioiden myöntäminen. Faktat tulisi tunnustaa ja epäkohtiin puuttua puolueettomalla työryhmällä. Harkintavallan sijaan vakuutusoikeuden ilmeisesti sallitaan jatkossakin käyttää silkkaa mielivaltaa. Tämä tilanne on Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen langettavien tuomioiden määrä ja laatu huomioiden selkeä. Fair trial - periaate puuttuu tyystin vakuutusoikeudesta, täten muistutamme Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen artikloista 8 ja 10. 

8. artikla. Jokaisella on oikeus tehokkaaseen hyvitykseen asianomaisessa kansallisessa tuomioistuimessa häneen kohdistuneista teoista, jotka loukkaavat hänelle valtiosäännöllä tai lailla turvattuja perusoikeuksia.

10. artikla. Jokaisella on täysin tasa-arvoisesti oikeus siihen, että häntä oikeudenmukaisesti ja julkisesti kuullaan riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa hänen oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan määrättäessä tai häntä vastaan nostettua rikossyytettä selvitettäessä.

Vankan kokemuksemme mukaan on selkeää, että vakuutusoikeus on rikkonut täysin tietoisesti Ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta jo usean vuosikymmenen ajan, työryhmän loppu tuleman mukaan tilanteeseen ei tule nytkään muutosta. Tämän tosiasian edessä vakuutusoikeus tulisi lakkauttaa ja sen resurssit (määräraha) siirtää tavallisiin, puolueettomimpina pidettyihin tuomioistuimiin.

Suomessa monet työelämään liittyvät lait valmistellaan tosiasiallisesti nelikannassa. Nelikantainen lainsäädäntömalli on tehnyt eduskuntakäsittelystä kosmeettisen.

Vuosina 2003 – 2007 eduskunnan päätöksellä saatettiin voimaan ”kahden lääkärin loukku” – nimisenä tunnettu lakipaketti, joka vahvisti vakuutusyhtiöiden ja vakuutuslääkärien ylivertaista asemaa vakuutettuihin nähden entisestään. Sama kahden lääkärin loukku integroitiin myös samoina vuosina nelikannassa uudistettuun työeläkelainsäädäntöön.

Pidämme siksi ensiarvoisen tärkeänä, että kaikki kiinnostuneet saavat esittää sähköisen yhteyden kautta mielipiteensä vakuutusoikeutta koskevasta lausuntoyhteenvedosta ja esittää käytännön tason parannusehdotuksiaan vakuutusoikeuden toimintaan.

Vakuutusongelmaisten liitto ry:n esittää lausuntonaan, että: 

1.	Vakuutusoikeus lakkautetaan, koska se ei kykene kunnioittamaan perusoikeuksia. 
2.	Oikeusministeriössä ja eduskunnan valiokunnissa suhtaudutaan täydellä vakavuudella Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistukseen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antamiin langettaviin tuomioihin tilanteessa, jossa Suomessa loukataan täysin tietoisesti ja järjestelmällisesti perusoikeuksia. 
3.	Oikeusministeriössä ja eduskunnan valiokunnissa otetaan tarkasti huomioon työryhmän kuulemisen yhteydessä 6.10.2008 annettu ja tämän lausunnon yhteydessä oleva toimenpidepaketti vakuutusoikeuden toiminnan kehittämiseksi.

Helsingissä 13.11.2009

Hannu Kukkonen
puheenjohtaja
Vakuutusongelmaisten liitto ry

Sivuja 2 + 6

Vakuutusoikeuden kehittämistyöryhmä (OM 4/32/2006,OM016:00/2008)
Oikeusministeriö Kasarmikatu 42, 3 krs, kokoushuone 2

Työryhmän sihteeri
Martta Plathin, Oikeushallinto – osasto, Oikeusministeriö
martta.plathin@om.fi
puhe. (09) 160 67568

Tilaisuus:
Vakuutusongelmaisten liitto ry:n kuuleminen 6.10.2008 kello 13.30–14.30

VAKUUTUSOIKEUDEN TOIMINNAN KEHITTÄMINEN 

Seuraavaksi Vakuutusongelmaisten liitto r.y:n mukaan tarvittavista kehittämiskohteista vakuutusoikeudessa ja sen toimintaan liittyvissä osasissa.

1. LÄÄKÄRIJÄSEN TOIMIMAAN VAIN VALAN VANNONEENA ASIANTUNTIJANA JA VALITUKSEN ALAISEN ASIAN LÄÄKETIETEELLISEN ALUEEN TUNTEVANA ERIKOISLÄÄKÄRINÄ 

Vakuutusoikeudesta lankeava lääketieteellinen asiantuntemus ei näy tällä hetkellä millään tavalla valittajaan päin.  

Suppean selvityksen ”Oikeusturvan toteutuminen vakuutusoikeudessa” oikeusministeriölle on vuonna 2003 tehnyt oikeustieteen lisensiaatti Maija Sakslin.

Sakslinin selvityksen sivulla 20 kerrotaan, että valtaosassa vakuutusoikeuden ratkaisuista keskeinen kysymys on lääketieteellinen.

Selvityksen sivulla 21 kerrotaan, että asianosaisella ei kuitenkaan ole mahdollisuutta varmistua siitä, mitä kaikkea on selvitetty ja millä perusteella lääkäri on päätynyt arvioonsa, jos nämä seikat eivät näy päätöksen perusteluissa. 

Nykyisin lääkärijäsen merkitsee kantansa käsittelymuistioon, joka kuuluu neuvottelusalaisuuden piiriin.  Merkintä saattaa olla hyvin lyhyt, lyhimmillään muotoa kyllä tai ei tai vain muutama lausetta.

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

Helsingin Sanomat kirjoitti tästä ongelmakohdasta artikkelissaan 28.1.2004, jossa asianajaja Markku Fredman kertoi seuraavaa:

Fredman muistuttaa, että joulukuussa mietintönsä luovuttanut tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitea on puuttunut sekä asiantuntijalääkäreiden käyttöön vakuutusoikeudessa että päätösten perustelemiseen. Myös Fredman oli komitean jäsen. 

Komitea esitti, että vakuutusoikeudessa pitäisi luopua asiantuntijalääkäreiden kuulumisesta kokoonpanoon. 

"Vakuutusoikeuden asiantuntijalääkäreiden mielipiteet ja selvitykset ovat salaisia, sillä ne kuuluvat tuomareiden neuvottelusalaisuuden piiriin", Fredman huomauttaa. 

Komitean mielestä pitäisi luoda järjestelmä, jossa ammattituomarit pyytävät tarvittavat lausunnot asiantuntijoilta ja asianosaisilla on mahdollisuus kommentoida niitä. Vaihtoehtoisesti asiantuntijoita voitaisiin kuulla todistajina.

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

Vakuutusoikeuden lääketieteellistä ratkaisua koskevat seikat tulee olla aina asianomaisjulkisia.

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

Vakuutuslääketieteen asema vastaamaa sen todellista luonnetta. Puolueettomien asiantuntijoiden mukaan kyseessä on sellaisen lääketieteen muoto, joka ei perustu tieteellisen tutkimuksen pohjalta hankittuun faktaan. 

Kyseessä on lääketieteen muoto, joka perustuu väittämiin. Vakuutuslääketiede on siten paramedisiinaa eli uskomuslääketiedettä.

2. VALITUKSEN KÄSITTELYLLE MAKSIMIAIKA 

Omien kokemustemme mukaan valitusasian käsittelyyn vakuutusoikeudessa menee tällä hetkellä keskimäärin 12–24 kuukautta. 

Jatkossa toteutuva aika vakuutusoikeuden valituskäsittelyille pitää olla maksimissaan 6 kuukautta.

Mikäli esittämämme kokonaisvaltainen toimintapaketti tietotekniikan suhteen toteutetaan, niin valitusten käsittelyaika pystytään puristamaan 3 kuukauteen!

3. TODELLISEN TYÖMARKKINATATILANTEEN KARTOITUS 

Tehdään lailla pakolliseksi vakuutusoikeudelle ja sen alaisille lautakunnille pyytää valittajan omalta työvoimatoimistolta ja omalta ammattiliitolta kirjallinen lausunto valittajan työllistymismahdollisuuksista vajaakuntoisena lyhyellä ja pitkällä aikavälillä.

Kolmikannan mukaiset työmarkkinajärjestöjen edustajat ovat tietojemme mukaan usein mukana erityistuomioistuimissa nimenomaan lakiasiain asiantuntijoina. Ei niinkään nykyisin vallitsevien koventuneiden työelämän vaatimusten asiantuntijoina.

Helsingin Sanomat kirjoitti asiasta 10.11.06:

”Vammaiset ovat viimeisellä sijalla, kun työnantajat rekrytoivat väkeä, työministeriön tutkimus totesi alkuvuonna. 65 prosenttia vastanneista yksityisistä palveluyrityksistä kertoi vaikeuksista saada pätevää työväkeä, mutta vain 2–4 prosenttia oli valinnut vammaisen tai vajaakuntoisen työntekijän.

Noin 700 000 suomalaista saa ansiotuloista invalidivähennyksen, eli heillä on vähintään 30 prosentin invaliditeetti. Työikäisiä heistä on noin 400 000. Suuri osa heistä on työkyvyttömiä alkuperäiseen ammattiinsa.”

Lainaamme vielä perusteluiksi STM:n kansliapäällikön Markku Lehdon kommentti, joka on lausunnosta 3.6.2004 työministeriölle: 

”Lisäksi pelkkä työnantajalle maksettava tuki ei vielä useinkaan auta henkilöä palaamaan työelämään, vaan kokemus on osoittanut, että vajaakuntoiset työntekijät usein tarvitsevat muuta tukea voidakseen jatkaa työelämässä tai päästäkseen sinne takaisin.” 

Kyseinen lausunto liittyi vammaisten ja vajaakuntoisten työllistämistukijärjestelmän kehittämishankkeeseen. 

4. NYKYAIKAINEN ASIAKIRJOJEN KÄSITTELY JA ARKISTOINTI 

Myös vakuutusoikeuteen ja sen alaisiin lautakuntiin on saatava nopeasti käyttöön sähköinen asiakirjojen käsittely, siirto ja arkistointi vakuutusyhtiöiden tapaan.

Paperilla olevat tiedot tallennetaan jatkossa myös vakuutusoikeudessa ja sen alaisissa lautakunnissa kuvamuodossa tietokoneelle tehokkailla asiakirjaskannereilla, jonka jälkeen valittaja voisi esimerkiksi pankki- sekä sotu-tunnuksellaan käydä tutustumassa oman tapauksensa asiakirjamassaan vakuutusoikeudessa tai sen alaisissa lautakunnissa myös etäyhteyden kautta.

Toki myös näin toimien omassa vahinkovakuutus- tai eläkeyhtiössään.

Uudesta järjestelmästä näkee myös itse valittaja, ketkä henkilöt ovat asiakirjoihin tutustuneet. 

Henkilön suhde ja status asiankäsittelyyn selviävät myös klikkaamalla. Toisella klikkauksella avautuu tarvittaessa sähkökytkentäkaavio henkilön sidonnaisuuksiin ja kytkentöihin vakuutusalalla.

Mikäli sama järjestely ulotetaan myös ensimmäisen asteen lautakuntiin, niin hyödyt kokonaisuuden kannalta ovat mielestämme kiistattomat. 

Etenkin lakien takaamien ihmisoikeuksien ja oikeusturvan toteutumisen suhteen.

5. ASIANOSAISJULKISTEN ASIAKIRJOJEN SIVUNUMEROINTI KUNTOON 

Erityistuomioistuimen päätöksen sekä käsittelijä-/esittelymuistioiden sivujen numerointi tyyliin 1 (3), 2 (3) ja 3 (3) pakolliseksi. Suluissa oleva numero kertoisi sivujen kokonaismäärän.  

Sivunumeroinnissa vakuutusoikeudessa oli käytössä päätöksessä ja käsittelijämuistiossa vain 1,2,3 jne. ilman mainintaa sivujen kokonaismäärästä ja esittelymuistioissa ei ollut sivunumerointia ollenkaan.  

6. TALLENNE TUOMIOISTUIN KÄSITTELYN TAPAHTUMISESTA PAKOLLISEKSI 

Koska valtaosa vakuutusoikeuden asian käsittelyistä on jatkossakin kirjallisia, niin nykytekniikka antaa mahdollisuuden virtuaaliseen avoimuuteen asianomaiselle päin.

Ellei sitten siirrytä näissä vakuutusoikeuden käsittelemissä valituksissa kokonaan käräjäoikeusmenettelyyn. Esimerkiksi valittajan loppuelämää koskevissa eläkeasioissa.

Siirtymäajalle pakollinen audiovisuaalinen kuva- ja äänitallenne tulisi päätöksen liitteeksi ja todisteeksi siitä, että asia on todella käsitelty vakuutusoikeuden istunnossa.

Nyt itse kukin saa omista asiapapereistaan sen kuvan, että yhdessä istunnossa nuijitaan tukkutoimituksena vain esittelijän kulloinkin etukäteen kehittämä kanta. Joka taas on valtaosin alemman tuomioistuimen kanta, joka taas on valtaosin sama kuin vakuutusyhtiön kanta. 

Kyseessä on niin kutsuttu liitepäätösmenettely, jonka eduskunnan apulaisoikeusasiamies Riitta-Leena Paunio katsoi lakiemme vastaiseksi päätöksessään 31.12.1996 Dnro 489/2/96.

Vaihtoehtoisesti voidaan kukin vakuutusoikeuden käsittelemä valituksen tuomioistuinkäsittely äänittää ja purkaa tekstimuotoon päätösasiakirjojen liitteeksi.

7. YKSILÖITY ASIAKIRJALUETTELO KÄRÄJÄ- JA HOVIOIKEUKSIEN TAPAAN 

Tiedot vakuutusoikeuden päätösten taustalla olevista yksilöidyistä asiakirjoista puuttuvat tällä hetkellä kokonaan. 

Eli vakuutusoikeuteen ja sen alaisiin lautakuntiin pakolliseksi henkilökohtainen sekä aikajärjestykseen perustuva kattava koontiluettelo yksilöidyistä asiakirjoista mihin kunkin asian valituskäsittely ja päätös perustuvat erityistuomioistuimessa.

Käräjä- ja hovioikeuksista löytyy tietojemme mukaan valmiiksi kopioitavissa oleva toimintamalli tähän ongelmaan.

8. LAADUN TARKKAILU JOKAPÄIVÄISEKSI TOIMINNAKSI VAKUUTUSOIKEUDESSA JA ENSIMMÄISEN ASTEEN LAUTAKUNNISSA
 
Määrätään lailla kaikille vakuutusoikeuden ja sen alaisten lautakuntien päätöksille ulkopuolinen täysipäiväinen ihmisoikeuksien ja oikeusturvan toteutumisen laillisuusvalvoja.

Puolueeton laillisuusvalvoja vakuuttaa kunniansa ja omantuntonsa kautta kunkin vakuutusoikeuden päätöksen voimassa olevien lakien ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Suomelle antamien langettamien ennakkopäätösten vaatimien muutosten mukaan tehdyiksi. 

Tarvittaessa henkilöitä palkataan lisää 10-50 kappaletta, jotta pitkään jatkuneet ihmisoikeuksien ja oikeusturvan loukkaukset saadaan kitkettyä pois erityistuomioistuinjärjestelmästä.

9. PERUSTUSLAIN TOTEUTUMINEN KÄYTÄNTÖÖN ERITYISTUOMIOISTUIMISSA 

Perustuslain 21 §:n 2 momentin on katsottu edellyttävän, että päätöksen perusteluissa on ilmoitettava, mihin seikkoihin ja oikeudelliseen päättelyyn ratkaisu perustuu. 

Päätöksestä on selostettava, millä perusteella riitainen seikka on tullut näytetyksi tai jäänyt näyttämättä. Jos näyttö on perustunut asiakirjoihin, tulee yksilöidä, mistä asiakirjasta seikka käy ilmi. 

Yleisluontoinen viittaus asiakirjoihin ei ole riittävä. 

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

21 § 
Oikeusturva
Jokaisella on oikeus saada asiansa käsitellyksi asianmukaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä lain mukaan toimivaltaisessa tuomioistuimessa tai muussa viranomaisessa sekä oikeus saada oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan koskeva päätös tuomioistuimen tai muun riippumattoman lainkäyttöelimen käsiteltäväksi.

Käsittelyn julkisuus sekä oikeus tulla kuulluksi, saada perusteltu päätös ja hakea muutosta samoin kuin muut oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja hyvän hallinnon takeet turvataan lailla.

22 § Perusoikeuksien turvaaminen 

Julkisen vallan on turvattava perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien toteutuminen. 

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

Erityistuomioistuimien kaikki kustannukset maksettava valtion budjetista.

Erityistuomioistuimien vuosittaisten kustannusten maksattaminen oikeusprosessin toisen osapuolen eli vakuutusalan toimesta erilaisilla nimikkeillä kikkailulla pitää saada mielestämme loppumaan. Kuten oikeushallintomaksu.

10. TAPATURMA-ASIOIDEN KORVAUSLAUTAKUNNAN TOIMINTA TÄYSIN AVOIMEKSI JA LÄPINÄKYVÄKSI

Tapaturma – ja ammattitautitapausten oikeuskäytäntöjen taustalla vaikuttava tapaturma-asioiden korvauslautakunta puuttuu vakuutusoikeuden toimintaa esittävistä kaavioista.

Liitteenä kaavio, josta tapaturma-asiain korvauslautakunta puuttuu kokonaan.

Kuitenkin tapaturma-asioiden korvauslautakunta käyttää virallisen tuomioistuinjärjestelmän ulkopuolelta käsin erittäin näkyvää toimeenpanovaltaa, miten korvauskäytäntöjä tuomioistuinjärjestelmässä ja vakuutusoikeudessa sovelletaan.

YHTEENVETO

Tämän 10-portaisen toimintamallin kautta kansalaisilla on viimeinkin mahdollista saada vakuutusoikeuden ja ensimmäisen asteen lautakuntien päätöksiin tosiasiallisia perusteluita, jotka puuttuvat tällä hetkellä mielestämme päätöksistä kokonaan. 

Annamme tästä esityksestä ja toimialaamme liittyvistä asioista mielellämme lisätietoja.

Annoimme 13.6.08 tapaamisen yhteydessä oikeusministeriön ylijohtaja Kari Kiesiläiselle ”Lakisääteinen vakuutusturva ja sen mustat aukot” – tietopaketin, jossa vakuutusoikeudenkin osalta tiedossa olevia epäkohtia on käsitelty kattavammin.

Helsingissä 6.10.2008

Hannu Kukkonen
puheenjohtaja
Vakuutusongelmaisten liitto r.y.

* * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * *

Esityksen lähdemateriaalia:

Eduskunnan apulaisoikeusasiamies 31.12.1996 Dnrot 2675/2/96 ja 489/2/9
Kielteisten työkyvyttömyyseläkettä ja yksilöllistä varhaiseläkettä koskevien päätösten perustelut

Oikeusturvan toteutuminen vakuutusoikeudessa
9. PÄÄTÖSTEN PERUSTELEMINEN
13. LÄÄKETIETEELLISTEN SEIKKOJEN ARVIOINTI
Lausuntoja ja selvityksiä 2003:21, Maija Sakslin

2003:3 Tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitean mietintö
X TUOMIOISTUINORGANISAATIO - ASIANTUNTIJAJÄSENET

Lausunnot toimeentuloturvan muutoksenhakukomitean mietinnöstä ja vakuutusoikeustyöryhmän ehdotuksesta.
Lausuntoja ja selvityksiä 2002:3