Oikeusministeriö, oikeushallinto-osasto			LAUSUNTO
PL 25, 00023 Valtioneuvosto
oikeusministerio@om.fi				16.11.2009	             1 (3)

Asia:	Suomen Reumaliiton lausunto oikeusministeriön työryhmämietintöön 2009:10, Vakuutusoikeuden toiminnan kehittäminen.
Viite:	Oikeusministeriön lausuntopyyntö, OM/4/32/2006.

Suomen Reumaliiton näkemyksen mukaan vakuutusoikeudessa käsitellään muutoksenhakijan toimeentuloturvan kannalta erittäin kiireellisiä ja ratkaisevan tärkeitä asioita, vuosittain yhteensä 10.000 - 11.000. Muutoksenhakuasiat koskevat mm. työ- ja kansaneläkkeitä, työttömyysturvaa, palkkaturvaa, sairausvakuutusasioita, vammais- ja hoitotukia, kuntoutusasioita, tapaturma-asioita, asumistukia ja opintotukia. Asioiden käsittely vakuutusoikeudessa kestää yleensä yli 12 kuukautta, ja sitä edeltää hakemuksen varsinainen käsittelyaika sekä muutoksenhakulautakuntakäsittely. Suomen Reumaliiton kanta on, että hakemusten kokonaiskäsittelyaika on liian pitkä, ja päätöksen venyminen johtaa pahimmillaan hakijan joutumiseen taloudelliseen ahdinkoon.

Suomen Reumaliitto kiinnittää huomion siihen, että toimeentuloturvahakemusten käsittelyprosesseilla on erittäin suuri merkitys tuki- ja liikuntaelinsairauksien ryhmässä. Tuki- ja liikuntaelinsairauksissa sairauspoissaolot, työttömyys ja työkyvyttömyyden uhka ovat muita sairausluokkia suurempi ongelma tilastojen valossa, samoin vammais- ja hoitotukien saaminen sekä kuntoutukseen pääsy.

Tule-sairausryhmässä toimeentuloturvaa koskevia hakemuksia hylätään paljon, eikä hakijalle anneta riittäviä hylkäysperusteita. Toimeentuloturvahakemusten tule-hylyt ovat johtaneet siihen, että työ- ja elinkeinotoimistojen vajaakuntoisista työnhakija-ryhmistä tule-sairaat ovat suurin ryhmä: Yli 55-vuotiaista vajaakuntoisista naistyön-hakijoista on 52 % tule-sairaita. Esimerkiksi fibromyalgiaa sairastavien työkyvyttömyys-eläkehakemuksista hylätään vuosittain n. 80 % ja jopa FM-sairauslomatodistuksia hylätään ns. lääketieteellisin perustein. 

Näistä syistä Suomen Reumaliitto pitää oikeana vakuutusoikeuden työryhmälle asetettua tavoitetta asioiden käsittelyn nopeuttamisesta ja oikeusvarmuuden turvaamisesta parantamalla vakuutusoikeuden toimintaedellytyksiä. Reumaliitto katsoo, että työryhmän työ on jäänyt keskeneräiseksi eräissä keskeisissä ehdotuksissa. Näin ehdotusten toteutuessa hakijan oikeusturva kaventuisi.

SUOMEN REUMALIITON LAUSUNNON YHTEENVETO:

1.	Vakuutusoikeuden käsittelyaikoja tulee lyhentää 3-6 kuukauteen.
2.	Vakuutusoikeuden ratkaisukokoonpanoissa tulee olla kunkin muutosasian oikeusturvan kannalta soveltuva ja riittävä asiantuntemus, erityisesti käsiteltävän alan lääketieteellinen ja työelämän erityisasiantuntemus.
3.	Muutoksenhakijoiden suullista kuulemismenettelyä on lisättävä.
4.	Kaikkien vakuutusoikeuden lääketieteellisten asiantuntijalausuntojen on oltava muutoksenhakijalle avoimia ja hakijalle on varattava vastineenanto-mahdollisuus.
5.	Kaikkien vakuutusoikeuteen saapuvien ja käsittelyssä olevien asiakirjojen tulee olla sähköisessä muodossa, ts. vakuutusoikeuden puolisähköinen asiakirjakierto ei riitä.
6.	Päätösten poistamismenettelyssä hakijan oikeusturvaa ei saa kaventaa.
7.	Vakuutusoikeuden ratkaisukokoonpanoihin kuuluvien sekä asiantuntijoiden sidonnaisuudet on etukäteen selvitettävä ja päivitettävä. Kokoonpanoja, asiantuntijoita ja sidonnaisuuksia koskevat tiedot tulee olla julkisesti saatavilla.
8.	Hakijalle tulee antaa riittävä informaatio asiansa käsittelystä.
9.	Vakuutusoikeuden on kirjallisesti perusteltava kaikki päätöksensä hakijalle ymmärrettävällä tavalla, hyvää hallintotapaa noudattaen.
SUOMEN REUMALIITON LAUSUNNON ERITTELY:                                          2 (3)      

a)	Vakuutusoikeuden käsittelyajat tulee lyhentää 3-6 kuukauteen. Enimmäisajan ylittäneistä päätöksistä on määriteltävä vakuutusoikeudelle sanktiot (uhkasakko, myönteistä etuuspäätöstä vastaavasta summasta määritelty korko hakijalle). Myös edeltävän hakemuksen käsittelylle ja muutoksenhakulautakuntakäsittelylle tulee asettaa enimmäisajat.

b)	Hakijalle tulee lähettää viivytyksettä ilmoitus hakemuksen vastaan-ottamisesta sekä selkeät menettelytapaohjeet, mm. lisäselvitysten vastaanottamisaikaa koskevat aikarajat ja tieto mahdollisuudesta anoa painavasta syystä lisäaikaa. Ilmoituskirjeessä tulee olla myös valmistelijan yhteystiedot.

c)	Valituslupajärjestelmän ja seulontojen mahdollinen käyttöönotto heikentää oikeusturvaa, koska vakuutusoikeus on useissa toimeentulo-turva-asioissa ylin muutoksenhakuaste. Valituslupajärjestelmän käyttöönotto ei sovellu lainkaan esimerkiksi päätösten poistotapauksiin, joissa henkilö joutuu odottamatta palauttamaan useiden vuosien ajan maksetun etuuden, vaikka maksatusvirhe ei johdu hakijasta. Päätösten poistotapauksissa henkilön oikeusturva on erityisen haavoittuva.

d)	Muutoksenhakijoiden suullista kuulemista käsittelyjen yhteydessä on lisättävä määrätietoisesti (vuotuiset nousevat tavoiteprosentit, kokonaistavoitetaso).

e)	Vakuutusoikeuksissa varsinaiset päätökset tulee tehdä lain edellyttämällä tavalla istuntojen perusteella, eikä ns. muodollisia istuntoja tule enää sallia. Päätöksenteon tulee perustua vain tapausasiakirjoihin tosiasiallisesti perehtyneiden asiantuntijuuteen. Suomen Reumaliitto on kiinnittänyt huomiota istuntojen liian satunnaisiin kokoonpanoihin, mikä oikeutetusti on herättänyt muutoksenhakijoissa epäluottamuksen vakuutus-oikeuden päätöksiä kohtaan. Esimerkki (s. 65-66): ”…yksimielisen viisijäsenisen (kokoonpanon) asian saattavat toisinaan ratkaista muodollisesti eri sivutoimiset jäsenet kuin ne, jotka ovat asiaan tosiasiassa perehtyneet. Yksimielisiä asioita joudutaan usein esittelemään niille sivutoimisille jäsenille, jotka eivät ole ennen istuntopäivää lukeneet asiakirjoja … Asioiden käsittelyn joutuisuuden vuoksi vakuutusoikeuden muodolliseen istuntoon osallistuu tavallisesti se lääkärijäsen, joka on istuntopäivänä vakuutusoikeudessa paikalla ja helpoiten saatavilla.” 

f)	Vakuutusoikeudessa muutettiin vuonna 2003 (OTL Maija Sakslinin esityksestä) työkyvyttömyyseläkeasioiden käsittelyjärjestystä siten, että esittelijä laatii nykyisin ensin päätösesityksen ja lääkärijäsen tutustuu asiaan vasta sen jälkeen. Suomen Reumaliiton kanta on, että työkyvyttömyyseläkeasioiden käsittelyjärjestys tulee palauttaa ennalleen, ts. lääkärijäsenen kannanotto hankitaan ennen esittelijän päätösesitystä.

g)	Vakuutusoikeudessa vuodesta 2008 käytössä ollutta ns. puolisähköistä asiakirjakiertoa asiantuntijajäsenillä tulee pikaisesti kehittää. Nykyisin kaikkia paperisia asiakirjoja ei enää toimiteta asiantuntijajäsenille, vaan ainoastaan jäljennöksiä päätöksistä, muistioista, lääkärijäsenen kannanotoista ja päätösehdotuksesta. Nykyisin asiantuntijajäsenet toimittavat kannanottonsa vakuutusoikeuteen sähköisesti. Suomen Reumaliitto esittää, että kaikki vakuutusoikeuskäsittelyn asiakirjat tulee kiireellisesti saattaa sähköiseen muotoon, jotta asiantuntijajäsenkin pystyy vaivatta tutustumaan kaikkiin asiakirjoihin ja tekemään päätöksensä niiden perusteella. Nykyisin asiantuntijajäsenelle ei siis automaattisesti tule

     3 (3)

kaikkia asiakirjoja. Erityisen tärkeää kattavan asiakirja-aineiston saatavilla 
      olo on monisairaiden muutoksenhakijoiden asioita käsiteltäessä.

h)	Suomen Reumaliitto ei kannata työoloja ja yritystoimintaa tuntevien jäsenten vähentämistä vakuutusoikeuden ratkaisukokoonpanoissa. Ammattituomareilla ei ole päätöksenteossa tarvittavaa työelämän olo-suhteiden tuntemusta. Ehdotettu vakuutusoikeuden ratkaisukokoonpanojen osittainen keventäminen ei ole mahdollista muutoksenhakijoiden oikeus-turvaa loukkaamatta. Lisäksi kevennetyistä kokoonpanoista saatavat säästöt ovat esitettyjen laskelmien mukaan suhteellisen pieniä (s. 83). Suomen Reumaliitto ei kannata kevennetyn ratkaisukokoonpanon käyttöä vammaisetuusasioissa kuten työryhmä esittää, sillä ne vaikuttavat keskeisesti mm. kuntoutukseen pääsyyn (Ks. Oikeusasiamiehen päätös dnro 2898/4/05 Suomen Reumaliitto ry:n ym. kantelukirjeeseen Kelan vammaisetuuspäätöksiin ja kuntoutushylkyihin).

i)	Suomen Reumaliitto kantaa erityistä huolta vakuutusoikeuden muutoksen-hakijalle antamien päätösten perustelujen puutteellisuuksista. Myös apulaisoikeuskansleri on kiinnittänyt asiaan huomiota 2.12.2008 vakuutus-oikeuden tarkastuskäyntiä koskevassa tarkastuskertomuksessaan. Reumaliiton mielestä jokaisella muutoksenhakijalla on oikeus saada hyvin perusteltu päätös vakuutusoikeudelta.

j)	Vakuutusoikeuden asiantuntijalääkärin lausunnolla on ratkaiseva merkitys muutoksenhakijalle. Suomen Reumaliitto esittää, että kaikki hakemus-asiaan liittyvät asiantuntijalääkärilausunnot tulee saattaa muutoksen-hakijan tietoon, ja niistä tulee kuulla asianosaista. Nykykäytännössä on hyvää, että lääkärivarajäsenen antamat asiantuntijalausunnot eivät ole neuvottelusalaisuuden piirissä, vaan niiden johdosta kuullaan asianosaista.

k)	Suomen Reumaliitto katsoo, että vakuutusoikeuden lääkärijäsenten ja lääkärivarajäsenten käyttöä ja nimityksiä varten on tärkeää selvittää ennalta heidän puolueettomuutensa ja sidonnaisuutensa sekä päivittää niissä tapahtuvat muutokset. Muutoksenhakijoiden luottamusta lisäisi lääkärien nimittämiseen liittyvä uudenlainen avoimuus. Oikeusturvan kannalta on tärkeää rajata vakuutusoikeuden asiantuntijalääkärin eroamisyläikärajaksi 68 vuotta, yleisen eläkeiän yläikäraja. Samaa yläikärajaa tulee noudattaa kaikkien vakuutusoikeuspäätöksentekoon osallistuvien virkamiestenkin kohdalla.

Suomen Reumaliitto vaatii, että jokainen muutoksenhakuasia tulee vakuutusoikeudessa käsitellä ammattitaidolla, puolueettomasti ja oikeudenmukaisesti sekä läpinäkyvästi ja muutoksenhakijaa arvostaen. Vakuutusoikeudessa on merkittävästi lisättävä muutoksen-hakijoiden suullisia kuulemisia omassa asiassaan.

Kaarina Laine-Häikiö			Marja Eronen
toimitusjohtaja			edunvalvonta-asiamies