VAKUUTUSOIKEUS		MUISTIO								1 (3)
Prosessityöryhmä		15.6.2006

KÄSITTELYN TEHOSTAMINEN VIISIJÄSENISISSÄ ASIOISSA

Nykyinen käytäntö viisijäsenisissä asioissa
Kaikissa yksimielisissä viisijäsenisissä asioissa järjestetään nykyisin aina muodollinen istunto, jossa tehdään  päätös jäsenten yhdessä läsnä ollen. Muodollisella istunnolla tarkoitetaan tässä sitä, että asiaa ei istunnossa enää esitellä tai siitä keskustella. Yksimielisissä kolmijäsenisissä asioissa ei näin menetellä, vaan puheenjohtaja määrää asian pantavaksi listalle, jolloin asiaa ei yleensä käsitellä yhdessä läsnä ollen. Kolmijäsenisten asioiden osalta menettelytapa on hyväksytty ja vakiintunut, eikä sen lainmukaisuutta ole miltään taholta kyseenalaistettu.

Nykyisen käytännön haitat
Yksimielisten viisijäsenisten asioiden käsittely viivästyy usein sen takia, että asia joudutaan viemään muodolliseen istuntoon, jollaisen järjestämistä voidaan joutua odottamaan pitkäänkin. Etenkin loma-aikoina viivästymisajat voivat olla pitkiä. Jäävittömän maallikkojäsenen saaminen muodolliseen istuntoon voi sekin viedä viikkoja, minä aikana asian käsittely ei etene.

Merkittävä ongelma on se, että asian ratkaisevat toisinaan muodollisesti eri jäsenet kuin ne, jotka ovat siihen perehtyneet. Lääkärijäsenen osalta tämä on erityinen ongelma, ja sitä on arvosteltu ulkopuolistenkin taholta. Vjan näkökulmasta on myös varsin arveluttavaa se, että esim. neurologisesti vaativan asian on tosiasiassa tutkinut VakO:n neurologijäsen, mutta asian ratkaisee muodollisesti muun alan lääkäri. 

Maallikkojäsenten  sivutoimisuuden vuoksi istuntoihin käytettävissä oleva aika on rajallinen. Yksimielisiin asioihin käytettävä aika on usein pois keskustelutapauksiin käytettävissä olevasta ajasta. Oikeusturvan toteutumista palvelee kuitenkin parhaiten se, että keskustelutapaukset käsitellään mahdollisimman perusteellisesti ja että niiden käsittelyyn varataan riittävästi aikaa.

Ongelmana on myös viisijäsenisiin istuntoihin kuluva työaika. Kun yksimielisetkin asiat viedään muodolliseen istuntoon, johtaa se istuntoihin kuluvan ajan lisääntymiseen. Kun ratkaisukokoonpanoja on istunnossa useita, yksimielistenkin asioiden käsittelyyn, kokoonpanojen vaihtoon ja istuntoon pääsyn odotteluun kuluu aikaa. Yksimielisiä juttuja joudutaan usein myös esittelemään maallikoille, jotka eivät ole lukeneet jutun asiakirjoja. Kaikkeen tähän menee tuomareilta ja esittelijöiltä turhaa aikaa ja vaivaa.						

Muodollisesta istunnosta todelliseen istuntoon
Mikäli myös viisijäsenisissä asioissa siirryttäisiin käytäntöön, jonka mukaan yksimielisiä asioita ei enää käsiteltäisi muodollisessa istunnossa, voitaisiin saavuttaa monia merkittäviä etuja.

Edut
- käsittelyajat lyhenisivät. Vaikutus voisi olla hyvinkin merkittävä, keskimäärin viikkoja ja yksittäisissä jutuissa jopa useita kuukausia. Ratkaisukypsän asian  lisäselvityksen vastaanottoaika lyhenisi, mikä myös lyhentäisi käsittelyaikoja. 
- asian ratkaisisivat aina muodollisesti kaikki ne jäsenet, jotka siihen ovat perehtyneet. Erityisesti lääkärijäsenten osalta tämä olisi merkittävä etu.
- istuntoihin käytettävissä oleva aika voitaisiin hyödyntää tehokkaammin keskittymällä oikeusturvan toteutumisen kannalta oleellisiin asioihin.
- istunnot ja niihin kuluva aika vähenisivät.
-  ruuhkaantuminen eri työvaiheissa vähenisi, koska juttuja istuttaisiin tasaisemmin ja jälkityöt jakaantuisivat tasaisemmin. Ruuhkahuiput tekstinkäsittelyssä, monistuksessa, vidityksessä ja lähettämössä 

2(3)

tasaantuisivat. Kerralla tehtävien jälkitöiden määrät pienenisivät, mikä vähentäisi myös virheiden määrää.

Ajallinen hyöty
Käsittelyn tehostaminen viisijäsenisissä asioissa lyhentäisi käsittelyaikoja noin 4.000 sellaisessa jutussa, jotka nykyisin yksimielisinä viedään muodolliseen istuntoon. Eniten ajansäästöä voidaan arvioida kertyvän istuntojen odotusajassa eli siinä ajassa, joka kuluu puheenjohtajan jutun katsomisesta jutun istumiseen. Saatava ajallinen hyöty vaihtelee asiaryhmittäin riippuen siitä, miten usein nykyisin eri asiaryhmissä järjestetään istuntoja, mutta pienemmissä asiaryhmissä (VEL, MYEL, YEL) saataisiin suurin prosentuaalinen ajansäästö. Normaalissa istuntorutiinissa saatavan ajallisen hyödyn lisäksi ylimääräistä ajansäästöä kertyisi esim. loma-aikoina ja ns. jäävijuttujen yhteydessä. Vastaavasti se aika, jona muutoksenhakija voisi toimittaa lisäselvitystä, lyhenisi. 

Istuntojen järjestelyyn liittyvän ajansäästön lisäksi muodollisten istuntojen poistuminen lisäisi tuomareiden, lääkärijäsenten ja esittelijöiden tehokasta työaikaa, kun istunnot ja niihin pääsyn odotusaika lyhenisivät. Lääkärijäsenet ehtisivät tällöin VakO:ssa käydessään tehokkaammin katsoa pöydilleen kertyneet lisäselvitys- ja konsultaatiojutut, jolloin yksittäisten juttujen kohdalla helposti päästäisiin ajansäästöön. 

Käsittelyn tehostamisesta viisijäsenisissä asioissa saatava keskimääräinen ajallinen hyöty sanotun juttumäärän kohdalla ei ole yksiselitteisesti arvioitavissa, koska ajansäästöön vaikuttavat kumulatiivisesti muutkin kuin edellä kerrotut seikat. Varovaisenkin arvion mukaan muodollisesta istunnosta luopuminen kuitenkin lyhentäisi noin 4.000 jutun käsittelyaikaa VakO:ssa vähintään kahdella viikolla.

Haitat
Työryhmä ei ole todennut oikeusturvaa heikentäviä haittoja. 

Voimassa oleva lainsäädäntö
VakOL10 §:n mukaan “lainkäyttöasiat ratkaistaan istunnossa, jossa on puheenjohtajana...”
Lääkärijäsenen osalta säädetään “Asian käsittelyyn osallistuu..” 
Maallikoiden osalta säädetään “Muiden sivutoimisten jäsenten osallistumisesta asian käsittelyyn säädetään...”

VakO:n työjärjestyksen 12 §:n mukaan osaston istuntoja pidetään niinä päivinä, jolloin valtion virastoissa ja laitoksissa säännöllisesti työskennellään. Osaston istuntoja on pidettävä tarkoituksenmukaisella tavalla huomioon ottaen ratkaistavana olevien asioiden määrä.

Istunnon käsitteestä ei ole nimenomaisia säännöksiä sen enempää VakOL:ssa kuin HLL:ssakaan tai OK:ssa. Käsite istunto pohjautunee yleisten oikeuksien istuntoihin, eikä sitä liene ollut tarvetta  mitenkään lainsäädännöllä täsmällisemmin määritellä. Muissa tuomioistuimissa, joissa noudatetaan kirjallista prosessia, sivutoimiset jäsenet eivät osallistu asian käsittelyyn siinä laajuudessa kuin VakO:ssa, joten niissä tuskin on ollut tarvettakaan asian tarkempaan säätelyyn tai pohtimiseen. 

VakO:n perustehtävänä on tuomiovallan käyttö. Tämän tuomiovallan käyttöön perustuvasta pääasiaratkaisusta käytetään nimitystä päätös, joka on siis oikeusturvan toteutumisen kannalta tärkein seikka. Päätöksen syntymiseen liittyvillä muodollisilla menettelytavoilla ei ole vastaavaa merkitystä, kunhan ne vain täyttävät kaikki laissa säädetyt vaatimukset ja tavoitteet. Myös eduskunnan oikeusasiamiehen tuore näkemys on, että tuomioistuimet voivat järjestää toimintansa tehokkaasti lainsäädännön asettamissa puitteissa.

													3(3)

Prosessityöryhmän näkemyksen mukaan lainsäädäntö ei aseta estettä sille, että yksimielisten viisijäsenisten asioiden osalta siirrytään istuntomenettelyyn, jota jo istunto-käsitettä joustavasti tulkiten noudatetaan yksimielisten kolmijäsenisten asioiden kohdalla. Kun asioiden keskimääräinen käsittelyaika VakO:ssa on yli 14 kk, on jo käsittelyaikojen kannalta perusteltua ulottaa istunto-käsitteen joustava tulkinta myös viisijäsenisiin asioihin. Näin etenkin,  kun lisänä saadaan muutenkin aikaan parannusta valittajan oikeusturvaan.

Prosessityöryhmän ehdotus
Prosessityöryhmä katsoo, että VakO:n istunto määritellään siten, että se on päivä, jonka puheenjohtaja määrää asian ratkaisupäiväksi silloin kun hän ei katso tarpeelliseksi, että oikeus yhtä aikaa läsnä ollen vielä neuvottelee asiasta ja vasta siinä yhteydessä antaa ratkaisun.
							
Prosessityöryhmä esittää, että myös yksimielisten viisijäsenisten asioiden osalta siirrytään yksimielisten kolmijäsenisten asioiden mukaiseen istuntomenettelyyn. Eli myöskään yksimielisiä viisijäsenisiä asioita ei viedä muodolliseen istuntoon, vaan puheenjohtaja määrää ne pantavaksi listalle heti kun hän katsoo asian olevan valmis ratkaistavaksi. 

Uudistuksen tavoitteiden toteutumisen kannalta on tärkeää, että asia voidaan panna listalle minä päivänä tahansa. Mikäli siirryttäisiin menettelyyn, jossa jutun voisi panna listalle vain niinä päivinä, jolloin on pidetty viisijäseninen istunto tai vain joinakin muina määrättyinä istuntopäivinä, vesittyisi uudistuksen tärkein tavoite eli käsittelyajan merkittävä lyhentyminen.

Käytännön seikkoja
Uudistuksesta tulisi tiedottaa maallikko- ja lääkärijäsenille ja ohjeistaa uusi menettely. Käytännön työssä uudistus tarkoittaisi sitä, että maallikko- ja lääkärijäsenet esityksen hyväksyessään panevat puumerkkinsä päätöstaltioon kuulakärkikynällä.

Järjestely vaikuttaisi jonkin verran myös maallikkojäsenten palkkioihin kun istuntojen määrä ehkä vähenisi (tosin ei välttämättä kovin paljoa, koska keskustelutapauksia varten istuntoja jouduttaisiin järjestämään edelleenkin). Nykyisin maallikkojäsenet saavat istuntokohtaisen palkkion, vaikka istuttavien asioiden määrä saattaa vaihdella paljonkin. Tässä yhteydessä voisi olla mahdollista järjestää palkkioperusteita siten, että palkkio vastaisi paremmin maallikkojäsenten todellisuudessa lukemien juttujen määrää ilman, että heidän kokonaispalkkiomääränsä muuttuisi.

Maallikkojäsenten kannanottojen täsmällisyyden varmistamiseksi esittelymuistion perään voitaisiin tulostaa maallikkojäsenten kannanottoja varten automaattisesti seuraavanlaiset lomakkeet:

1) Tutustuttuani asiakirjoihin ja asiaa harkittuani hyväksyn omasta puolestani, että asiassa annetaan esittelijän laatiman esityksen mukainen päätös ilman, että asiaa käsitellään enemmälti yhdessä oikeuden muiden jäsenten kanssa.

Hyväksyn:______________________

2) Katson, että asia tulee vielä käsitellä ennen päätöksen antamista yhdessä oikeuden muiden jäsenten kanssa. Haluan keskustella seuraavista seikoista: