Liite 
Suomen Humanitaarisen Oikeuden Seuran ja Amnesty Internationalin Suomen osaston lausuntoon työryhmän mietinnöstä 2006:8 

Koonnut varatuomari Juhani Parkkari/ Suomen Humanitaarisen Oikeuden Seura 
10.7.2006

1 Voimassaolevat humanitaarisoikeudelliset valtiosopimukset

Julistus eli selityskirja koskien merioikeutta. Tehty Pariisissa 16.4.1856.

Julistus, joka kieltää käyttämästä sodan aikana räjähtäviä ammuksia, jotka painavat alle 400 grammaa. Tehty Pietarissa 11.12.1868. ( Pietarin julistus)

Liittokirjat ja selityskirjat allekirjoitettu 29.7.1899 rauhankonferenssissa Haagissa (40/1901): 
* IV.2 Julistus, jossa ”sopimuksen tehneet vallat sitoutuvat olemaan käyttämättä projektiileja, joiden yksinomaisena tarkoituksena on tukehduttavain tahi  turmiollisten kaasujen levittäminen”
* IV.3 Julistus, jossa ”sopimuksen tehneet vallat sitoutuvat olemaan käyttämättä luoteja, jotka helposti laajenevat tahi litistyvät ihmisruumiissa, niin kuin luoteja, joilla on kova vaippa, ellei tämä kokonaan täytä sisusta tai jos se on varustettu uurroksilla”.

Haagin toisessa rauhankonferenssissa tehdyt ja siellä 18.10.1907 allekirjoitetut kansainväliset sopimukset (SopS 11/1924): 
* III sopimus, joka koskee vihollisuuksien aloittamista (H III); [sopimus on menettänyt merkitystään YK:n peruskirjan voimaatultua]. 
* IV sopimus, joka koskee maasodan lakeja ja tapoja (H IV) sekä Liite yleissopimukseen: maasodan lakeja ja tapoja koskeva ohjesääntö (HMSO)
* V sopimus, joka koskee puolueettomien valtojen ja henkilöiden oikeuksia ja velvollisuuksia maasodassa (H V)
* VI sopimus, joka koskee vihollisten kauppalaivojen kohtelua vihollisuuksien alkaessa (H VI)
* VII sopimus, joka koskee kauppa-alusten sotalaivoiksi muuttamista (H VII)
* VIII sopimus, joka koskee vedenalaisten itsestään laukeavain kosketusmiinojen laskemista (H VIII)
* IX sopimus, joka koskee merisotavoimien toimittamaa pommittamista sodan aikana (H IX)
* XI sopimus, joka koskee erinäisiä valtausoikeuden harjoittamisen rajoituksia merisodassa (H XI)
[* XII sopimus, joka koskee kansainvälisen merisotasaalisoikeuden perustamista (Ei tullut koskaan voimaan)] 
* XIII  sopimus, joka koskee puolueettomien valtojen oikeuksia ja velvollisuuksia merisodassa (H XIII)
* (XIV) Julistus, jolla kielletään heittämästä ammuksia ja räjähdysaineita ilmapalloista.

Tukehduttavien, myrkyllisten tai muiden samankaltaisten kaasujen sekä bakteriologisten keinojen käytön kieltoa sodassa koskeva pöytäkirja. Tehty Genevessä 17.6.1925 (SopS 23/1929). (Geneven kaasupöytäkirja)

Sukellusveneiden toimintaa sodan aikana koskevat kansainväliset säännökset 22.4.1930.
* Sopimukseen liittyvä vuoden 1936 pöytäkirja (SopS 18/1937) tuli voimaan, mutta itse sopimus ei koskaan.

Genevessä 12.8.1949 tehdyt yleissopimukset (SopS 7–8/1955):
* Geneven I sopimus maavoimien haavoittuneiden ja sairaiden aseman parantamisesta (maasotasopimus, G I)
* Geneven II sopimus merivoimien haavoittuneiden, sairaiden ja haaksirikkoisten aseman parantamisesta (merisotasopimus, G II)
* Geneven III sopimus sotavankien kohtelusta (sotavankisopimus, G IV)
* Geneven IV sopimus siviilihenkilöiden suojelemiseksi sodan aikana (siviilisopimus, G IV).

Yleissopimus kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen sattuessa. Tehty Haagissa 14.5.1954  (Haagin kulttuurisopimus; SopS 92–93/1994) sekä
•	sopimukseen liittyvät täytäntöönpanosäännöt ja kulttuuriomaisuuden poiskuljetusta koskeva pöytäkirja.
•	Haagin kulttuurisopimukseen 26.31999 hyväksytty uusi II pöytäkirja, joka on tullut kansainvälisesti voimaan 9.3.2004 (SopS 152/2004). 

Yleissopimus ympäristönmuuttamismenetelmien sotilaallisen tai muun vihamielisen käytön kieltämisestä. Teksti hyväksyttiin 2.9.1976 ja allekirjoitettiin 18.5.1977 Genevessä. (Ympäristönmuuttamissopimus eli ENMOD-sopimus; SopS 60/1977).

Vuonna 1949 tehtyjen Geneven yleissopimusten lisäpöytäkirjat. Tehty Genevessä 8.6.1977. (SopS 81–82/1980; muutokset SopS 5/1987 ja 23/1994): 
* Elokuun 12 päivänä 1949 tehtyjen Geneven yleissopimusten lisäpöytäkirja kansainvälisten aseellisten selkkausten uhrien suojelemisesta (I pöytäkirja); (Geneven 1977 I lisäpöytäkirja eli GP I )
*  Elokuun 12 päivänä 1949 tehtyjen Geneven yleissopimusten lisäpöytäkirja kansainvälistä luonnetta vailla olevien aseellisten selkkausten uhrien suojelemisesta (II pöytäkirja); (Geneven 1977 II lisäpöytäkirja eli GP II ).

Yleissopimus tiettyjen sellaisten tavanomaisten aseiden käytön kielloista tai rajoituksista, joiden voidaan katsoa aiheuttavan tarpeettoman vakavia vammoja tai olevan vaikutuksiltaan umpimähkäisiä. Tehty Genevessä 10.10.1980. (YK:n asesopimus; SopS 64/1983) Sopimukseen liittyvät seuraavat pöytäkirjat:
* Pöytäkirja havaitsemattomista sirpaleista (I Pöytäkirja).
* Muutettu pöytäkirja miinojen ansojen ja muiden taisteluvälineiden käyttöä koskevista kielloista tai rajoituksista (II pöytäkirja niin kuin se on muutettu 3 päivänä toukokuuta 1996); (Muutettu II pöytäkirja; SopS 91/1998).
* Pöytäkirja polttoaseiden käyttöä koskevista kielloista tai rajoituksista (III Pöytäkirja).
* Pöytäkirja sokeuttavista laseraseista (IV Pöytäkirja); Tehty Genevessä 13.10.1995 (SopS 52/1998).
* Pöytäkirja sodan räjähtävistä jäänteistä (V Pöytäkirja); Tehty Genevessä 28.11.2003, mutta ei ole vielä tullut voimaan (HE 203/2004 vp.).  
* Vuoden 2003 lopulta lähtien tuli voimaan YK:n asesopimuksen 1 artiklan muutos, jolla sopimuksen I–IV pöytäkirja soveltuvat samanlaisissa sisällissodissa, kuin Geneven 1949 sopimusten yhteinen pöytäkirjakin. Myös uuden V pöytäkirjan soveltamisala on sama (SopS 102 – 103/2004). 

Yleissopimus Yhdistyneiden Kansakuntien ja sen yhteydessä toimivan henkilöstön turvallisuudesta. Tehty New Yorkissa 9.12.1994 (SopS 2–3/2001) (YK-henkilöstön turvasopimus).

Sopimus Suomen tasavallan hallituksen ja Venäjän federaation hallituksen välillä yhteistyöstä toisen maailmansodan seurauksena Venäjällä kaatuneiden suomalaisten sotilaiden ja Suomessa kaatuneiden venäläisten (neuvostoliittolaisten) sotilaiden muiston vaalimisessa. Tehty Helsingissä 11.7.1992. (SopS 95/1992). 

Sopimus Suomen tasavallan hallituksen ja Viron tasavallan hallituksen välillä yhteistyöstä sotien seurauksena menehtyneiden muiston vaalimisessa. Tehty Pärnussa 16.8.1997. (SopS 74/1997).

2 Humanitaarisen oikeuden kannalta tärkeimmät ihmisoikeussopimukset

Yleissopimus joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi. Hyväksytty YK:n yleiskokouksessa 9.12.1948. (Joukkotuhontasopimus; SopS 4–5/1960).

Pakolaisten oikeusasemaa koskeva yleissopimus. Tehty Genevessä 28.7.1951. (Pakolaissopimus)
* Sopimusta on täydennetty New Yorkissa 31.1.1967 tehdyllä pakolaisten oikeusasemaa koskevalla pöytäkirjalla. (SopS 77/1968). 
 
Yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi (Euroopan ihmisoikeussopimus). Tehty 4.11.1950 (SopS 18–19/1990).
* Sopimusta on täydennetty ja muutettu useilla lisäpöytäkirjoilla.

Kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus. (KP-sopimus). Hyväksytty YK:n yleiskokouksessa 16.12.1966. (SopS 7–8/1976). 

Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus (TSS-sopimus). Hyväksytty YK:n yleiskokouksessa 16.12.1966. (SopS 6/1976).

Kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastainen yleissopimus. Hyväksytty YK:n yleiskokouksessa 10.12.1984. (SopS 59–60/1989).

Yleissopimus lapsen oikeuksista. Hyväksyttiin YK:n yleiskokouksessa 20.11.1989. (SopS 59–60/1991). Sopimusta on täydennetty kahdella valinnaisella pöytäkirjalla:
•	Valinnainen pöytäkirja lasten osallistumisesta aseellisiin selkkauksiin. Tehty 25.5.2000. (SopS 30–31/2002); 
•	Valinnainen pöytäkirja lasten myymisestä, lapsiprostituutiosta ja lapsipornografiasta.

3  Merkittävimmät aseidenriisunta- ja asevalvontasopimukset

Sopimus ydinasekokeiden kieltämiseksi ilmakehässä, ulkoavaruudessa ja veden alla. Tehty 5.8.1963. (Osittainen ydinkoekieltosopimus; SopS 1/1964).

Yleissopimus valtioiden toimintaa johtavista periaatteista niiden tutkiessa ja käyttäessä ulkoavaruutta, siihen luettuna kuu ja muut taivaankappaleet. Tehty 27.1.1967. (Avaruussopimus; SopS 56–57/1967).

Sopimus ydinaseiden leviämisen estämisestä. Tehty 1.7.1968. (Ydinsulkusopimus; SopS 10–11/1970 sekä SopS 55/1995, jolloin sopimus tuli sovellettavaksi toistaiseksi eli käytännössä pysyvästi entisen määräaikaisuuden sijaan).

Ydinaseiden ja muiden joukkotuhonta-aseiden merenpohjaan ja sen sisustaan asettamisen kieltämistä koskeva sopimus. Tehty 11.2.1971. (Merenpohjasopimus; SopS 18/1972).

Yleissopimus bakteriologisten (biologisten) ja toksiiniaseiden kehittämisen, tuottamisen ja varastoimisen kieltämisestä. Tehty 10.4.1972. (Bioasesopimus; SopS 14–15/1975).

Kemiallisten aseiden kehittämisen, tuotannon, varastoinnin ja käytön kieltämistä sekä niiden hävittämistä koskeva yleissopimus. Tehty 13.1.1993. (Kemiallisten aseiden kieltosopimus; SopS 19/1997 sekä muutokset, jotka koskevat Suomen lainsäädäntöä).

Ydinkokeiden täydellistä kieltämistä koskeva sopimus. Tehty 24.9.1996. (SopS 14-15/2001).

Yleissopimus henkilömiinojen [jalkaväkimiinojen] käyttämisestä, varastoimisesta, tuottamisesta ja siirtämisestä sekä niiden hävittämisestä. Tehty Oslossa 18.9.1997. Sopimus  tuli kansainvälisesti voimaan 1.3.1999, mutta Suomi ei ole osapuolena. Sopimusta kutsutaan Ottawan sopimukseksi, koska merkittävin osa sitä koskevista neuvotteluista käytiin siellä.

4 Kansainväliseen rikosoikeuteen kuuluvia sopimuksia

Yleissopimus sotarikosten vanhentumattomuudesta. Tehty YK:ssa  26.11.1968. Suomi ei ole osapuolena sopimuksessa.

Euroopan neuvoston sopimus sotarikosten vanhentumattomuudesta. Tehty 25.1.1974. Sopimus ei ole koskaan tullut voimaan. joista ensimmäisessä on vain parikymmentä osapuolta ja joista jälkimmäinen ei ole koskaan edes tullut voimaan. 

Yleissopimus rikoksista ja eräistä muista teoista ilma-aluksissa (Tokion sopimus). Tehty Tokiossa 14.9.1963. (SopS 22 ja 38/1971).

Ilma-alusten laittoman haltuunoton ehkäisemistä koskeva yleissopimus (Haagin sopimus). Tehty Haagissa 16.12.1970. (SopS 62–63/1971).

Siviili-ilmailun turvallisuuteen kohdistuvien laittomien tekojen ehkäisemistä koskeva yleissopimus (Montrealin sopimus). Tehty Montrealissa 23.9.1971. (SopS 56/1973).
* Lisäpöytäkirja lentoasemilla tapahtuvien laittomien väkivallantekojen ehkäisemisestä (SopS 45/1988).

Merenkulun turvallisuuteen kohdistuvien laittomien tekojen ehkäisemistä koskeva yleissopimus (Aluskaappaussopimus). (SopS 11/1999).
* Mannerjalustalla sijaitsevien kiinteiden lauttojen turvallisuuteen kohdistuvien laittomien tekojen ehkäisemistä koskeva pöytäkirja (SopS 44/2000). 

Terrorististen pommi-iskujen torjumista koskeva kansainvälinen yleissopimus. Tehty 15.12.1997. (SopS 59-61/2002).

Terrorismin rahoituksen torjumista koskeva kansainvälinen yleissopimus. Tehty 9.12.1999.  (SopS  73-77/2002).

Kansainvälinen yleissopimus panttivankien ottamista vastaan. Tehty 17.12.1979. (SopS 38/1983),

Kansainvälistä suojelua nauttivia henkilöitä vastaan, mukaan lukien diplomaattiset edustajat, kohdistuvien rikosten ehkäisemistä ja rankaisemista koskeva yleissopimus (Diplomaattien suojelusopimus). Tehty 14.12.1973. (SopS 62-63/1978 ).

Yleissopimus muovailtavien räjähteiden merkitsemisestä tunnistamista varten. Tehty 1.3.1991. (SopS 7-10/2002).

Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussääntö. Tehty Roomassa 17.7.1998. (SopS 55-58/2002).
 
5 Väkivallan käytön kieltoa koskevat sopimukset yms.

Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirja ja Kansainvälisen Tuomioistuimen perussääntö.  (SopS 1/1956, 69/1965, 43/1968 ja 73/1973).

Haagin toisessa rauhankonferenssissa tehdyt ja siellä 18.10.1907 allekirjoitetut kansainväliset sopimukset (SopS 11/1924): 
* I sopimus kansainvälisten riitaisuuksien sovinnollisesta ratkaisemisesta (H I)
* II sopimus, joka koskee väkivallankäytön rajoittamista sopimukseen perustuvia velkoja haettaessa (H II)