O~{t~i ~c±rtn~rti~~e- rdr~
0 $. 06. 2000

oCI + 1 47
616,_5

demla'~
PL 212
00171 Helsinki
OIKEUSMINISTERIÖ PL 25
00023 Valtioneuvosto
ASIA: Pyydetty lausunto ehdotuksesta hallituksen esitykseksi sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan koskevien rikoslain säännösten muuttamisesta.
VIITE: OM 2/77/2005
Oikeuspoliittinen yhdistys Demla r.y. kannattaa ehdotuksen mukaisen hallituksen esityksen antamista eduskunnalle. Kuitenkin esitykseen tulisi ehdottomasti ottaa mukaan selkeä säännös siitä, että joukkotuhontarikosten osalta ei tunnusteta minkäänlaista immuniteettia syytetyn yhteiskunnallisen aseman perusteella.
Nyt kun esityksessä on säädetty mm. hallituksen määräyksestä ja esimiehen käskystä tehdyistä rikoksista, jää epäselväksi miten laki suhtautuu hallituksen jäsenten tekemiin rikoksiin esim. joukkotuhonnan suhteen.
Yleissopimus	joukkotuhontana	pidettävän	rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi säätää mm. seuraavaa:
IV artikla: Joukkotuhontaan tai johonkin 3 artiklassa mainittuihin muihin rikoksiin syyllistyneet henkilöt on rangaistava siitä riippumatta, ovatko he perustuslain mukaisesti hallitusvastuussa olevia henkilöitä (gouvernants), virkamiehiä taikka yksityisiä henkilöitä.
Viittaamme liitteenä olevaan kansanedustaja Tuija Braxin kirjalliseen kysymykseen, johon saadusta vastauksesta ilmenee ongelmana se, ettei Suomen viranomaisilla ole mandollisuutta edes tutkia onko epäilyissä henkilön syyllistymisestä

2
joukkotuhontarikokseen. Näin ollen kysymys väitetystä immuniteetista ei voi koskaan päätyä myöskään tuomioistuimen arvioitavaksi.

Helsingissä, S. kesäkuuta 2006 Oikeuspoliittinen yhdistys Demla r.y.
Elina Sarelius puheenjohtaja

3

KK 520/2003 vp - Tulla Brax lvihr
KIRJALLINEN KYSYMYS 520/2003 vp
Kiinan kommunistisen puolueen politbyroon pysyvän komitean jäsenen Luo Ganin vierailu Suomessa
Eduskunnan puhemiehelle
Kiinan kommunistisen puolueen politbyroon pysyvän komitean jäsen Luo Gan vieraili Suomessa oikeusministeriön kutsusta. Vierailu herätti paljon kritiikkiä mm. sen vuoksi, että julkisuudessa jäi epäselväksi, oliko vierailun aikana lainkaan tarkoitus paheksua Kiinan ihmisoikeustilannetta yleisesti ja erityisesti ns. 610-viraston osalta, jonka johtajista yksi Luo Gan on. Julkisuuteen ei ole saatettu selviä sanamuotoja, joilla hallitus kävi ns. ihmisoikeusdialogia Luo Ganin kanssa.
Luo Gania syytetään useista ihmisoikeusrikoksista ja hänen kontrolloimaansa salaista poliisia syytetään jatkuvasti kidutuksista ja murhista. Belgiassa juristi Georges-Henri Beauthier on nostanut Luo Gania vastaan syytteen kansanmurhasta, kidutuksesta ja rikoksesta ihmisyyttä vastaan. Islannissa on niin ikään nostettu syyte joukkotuhonnasta, kidutuksesta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan.
BBC:n tietojen mukaan Tiananmeren tapahtumien aikana vuonna 1989 Luo Gan antoi ohjeita aseistautuneille poliisijoukoille Li Pengin nimissä (http:\\news.bbc.co.uk\1\shared\spl\hi\asia_ pac\02\china_party_congress\leadership_changes\html\luo_gan.stm). Amnestyn mukaan Kiinassa teloitettiin 2 468 ihmistä vuonna 2001, enemmän kuin muualla maailmassa yhteensä. Virasto 610:n ihmisoikeusrikkomuksista löytyy järkyttävää tietoa mm. Amnestyn ja YK:n raporteista.
Luo Ganin vierailun aikana häntä vastaan tehtiin Suomessakin rikosilmoitus ja esitutkintapyyntö. Ulkoministeriöstä saadun informaation mukaan rikosilmoituksen perusteena oli syyllisyys joukkotuhontarikokseen. Ulkoministeriön mielestä Luo Gan rinnastuu valtion päämieheen ja on siten ns. immuniteetin piirissä. Poliisi lopettikin esitutkinnan kuultuaan ulkoministeriön kannan. Ulkoministeriön kanta Luo Ganin koskemattomuusasemaan on hyvin kiistanalainen. On hyvin vaikea löytää mistään vakuuttavaa lähdettä, jonka mukaan Luo Ganin asema Kiinan valtiollisessa järjestelmässä olisi varapääministeriin - saati kansainvälisten sopimusten tarkoittamaan valtionpäämieheen - verrattava. Immuniteettia rajattaessa on erityisesti muistettava, että kyseiset syytökset koskevat erittäin raskaita rikoksia, joiden osalta immuniteettisäädöksiä pitää soveltaa kaikkea muuta kuin laajentavasti. Erikseen on myös todettava, että säännökset koskemattomuudesta eivät päde, jos kyseessä on joukkotuhontarikos.
Suomi on jo melko pitkään tehnyt Kiinan kansantasavallan kanssa oikeusyhteistyötä, joka on mandollistanut keskustelut muun muassa vankeinhoidosta ja oikeusvaltiokehityksen vahvistamisesta. Käyty dialogi ja toteutunut yhteistyö on ollut sinänsä hyvää ja Suomen asenne on ollut rakentava. Tällä kysymyksellä ei ole tarkoitus kyseenalaistaa tätä yhteistyötä.
Edellä olevan perusteella ja eduskunnan tyäjärjestyksen 27 §:ään viitaten esitän valtioneuvoston asianomaisen jäsenen vastattavaksi seuraavan kysymyksen:
Tiesikö Suomi etukäteen Luo Gania kohtaan esitetyistä vaka vista syytöksistä,
mihin perustuu ulkoministeriön tulkinta, että kommunistisen puolueen politbyroon pysyvän komitean jäsenyys tai 610-viraston johtajuus rinnastuu va/tionpäämieheen tai varapääminister/in ja tuo koskemattomuusaseman myös joukkotuhontarikossyytteislin ja

4

keskuste/tiinko ja millä sanamuodoilla keskusteltiin Luo Ganin kanssa ihmisoikeuksista sekä häntä vastaan esitetyistä syytöksistä vierailun aikana?
Helsingissä 11 päivänä marraskuuta 2003 Tuija Brax /vihr
Eduskunnan puhemiehelle
Eduskunnan työjärjestyksen 27 §:ssä mainitussa tarkoituksessa Te, Herra puhemies, olette toimittanut valtioneuvoston asianomaisen jäsenen vastattavaksi kansanedustaja Tuija Braxin /vihr näin kuuluvan kirjallisen kysymyksen KK 520/2003 vp:
Tiesikö Suomi etukäteen Luo Gania kohtaan esitetyistä vaka vista syytöksistä,
mihin perustuu ulkoministeriön tulkinta, että kommunistisen puolueen politbyroon pysyvän komitean jäsenyys tai 610-viraston johtajuus rinnastuu valtionpäämieheen tai varapääministeriin ja tuo koskemattomuusaseman myös joukkotuhontarikossyytteisiin ja
keskusteltiinko ja millä sanamuodoilla keskusteltiin Luo Ganin kanssa ihmisoikeuksista sekä häntä vastaan esitetyistä syytöksistä vierailun aikana?
Vastauksena kysymykseen esitän kunnioittavasti seuraavaa:
Kiinassa voimassa olevan poliittisen järjestelmän mukaan puoluevirat ja valtionhallinnon virat luokitellaan yhtenäisesti päätöksentekoon osallistumistason mukaan. Tällainen luokittelu on yleinen kaikissa yksipuoluejärjestelmissä ja sen noudattaminen on kansainvälinen käytäntö tällaisten maiden ollessa kanssakäymisessä muihin järjestelmiin kuuluvien maiden kanssa tai osallistuessa kansainvälisiin tilaisuuksiin. Tässä Kiinan virallisesti ilmoittamassa arvojärjestyksessä kommunistisen puolueen politbyroon pysyvän komitean jäsenyys tuo mukanaan varapääministerin tasoisen aseman päätöksenteossa.
Suomi on ratifioinut vuoden 1948 yleissopimuksen joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi (SopS 4-5/1960, 98-100/1997). Yleissopimuksen VI artiklan mukaan syytetyt vastaavat tekopaikan toimivaltaisessa tuomioistuimessa tai toimivaltaisessa kansainvälisessä rikostuomioistuimessa. Yleissopimuksen IV artiklan mukaan joukkotuhontann syyllistyneet henkilöt on rangaistava siitä riippumatta, ovatko he perustuslain mukaan hallitusvastuussa olevia henkilöitä, virkamiehiä tai yksityisiä henkilöitä. Tämän on katsottu tarkoittavan, että viralliseen asemaan liittyvä koskemattomuus syrjäytyy.
Kansainvälisen tapaoikeuden mukaan muiden kuin tekopaikan kansallisten tuomioistuinten rikosoikeudellinen toimivalta voi ulottua joukkotuhontarikokseen universaaliperiaatteen perusteella. Suomen osalta tästä on säädetty rikoslain 1 luvun 7 §:ssä ja sen soveltamisesta annetun asetuksen 1 §:n 3 kohdassa. Rikosoikeuden soveltamisalaa koskevan lainsäädännön uudistamisesta annetussa hallituksen esityksessä (HE 1/1996 vp) todetaan muun muassa, että "kansainvälisen käytännön mukaisesti valtionpäämies ei ole vierailunsa aikana vierailuvaltion rikosoikeudellisen tuomiovallan alainen. Sama erioikeus koskee myös eräitä muita korkeassa asemassa olevia henkilöitä, kuten vieraan valtion pääministeriä, ulkoministeriä ja mandollisesti myös muita ministereitä sekä heihin rinnasteisessa asemassa olevia henkilöitä."
Virassa olevan valtionpäämiehen, pääministerin ja ulkoministerin on kansainvälisessä käytännössä katsottu nauttivan koskemattomuutta toisen valtion tuomiovallasta silloinkin, kun kyseessä on vakava kansainvälinen rikos. Tästä lähdetään myös Kansainvälisen tuomioistuimen 14.2.2002 antamassa tuomiossa, jossa katsotaan, että sotarikoksista ja

5
ihmisyyttä vastaan kohdistuvista rikoksista epäillystä Kongon demokraattisen tasavallan ulkoministeristä Belgiassa annettu kansainvälinen pidätysmääräys loukkasi virassa olevan ulkoministerin koskemattomuutta. Belgian lainsäädäntöön aikaisemmin sisältynyttä määräystä, jonka mukaan joukkotuhonnan, ihmisyyttä vastaan kohdistuvien rikosten ja sotarikosten osalta ei sovellettu viralliseen asemaan liittyvää koskemattomuutta, muutettiin tuomion antamisen jälkeen lisäämällä viittaus kansainvälisestä oikeudesta johtuviin rajoituksiin.
Missä määrin koskemattomuus ulottuu edellä mainituissa johtoasemissa olevien henkilöiden ulkopuolelle, on kysymyksenalaista. Islannin syyttäjäviranomainen katsoi siellä 8.9.2003 Luo Gania vastaan tehdyn rikosilmoituksen johdosta Luo Ganin seurueineen nauttivan täyttä koskemattomuutta niiden vakiintunutta kansainvälistä käytäntöä ilmentävien periaatteiden nojalla, jotka on kirjattu diplomaattisia suhteita koskevaan Wienin yleissopimukseen (Sops 3-4/1970) ja Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen vuonna 1969 hyväksymään erityisedustustoja koskevaan yleissopimukseen. Suomi ei ole erityisedustustoja koskevan yleissopimuksen osapuoli, mutta sen pääsisältö on Suomessa kirjattu lakiin kansainvälisiä konferensseja ja erityisedustustoja koskevista erioikeuksista ja vapauksista (572/1973 ). Laki määrittelee mm. hallituksen kutsusta Suomessa pidettävien hallitusten välisten konferenssien ulkomaalaisten valtuuskuntien koskemattomuusaseman Suomessa. Laki ei siten koske muunlaisten ulkomaisten virallisten vieraiden asemaa. Luo Gan vieraili Suomessa sisäministerin ja oikeusministerin kutsulla ja vieraana.
Edellä selostettuja periaatteita tulkiten ja Luo Ganin korkean aseman huomioon ottaen ulkoministeriöstä ilmoitettiin poliisille sen tiedusteltua asiaa, että Luo Ganilla on Suomessa rikosoikeudellinen koskemattomuus. Poliisin päätös luopua esitutkinnasta perustui kuitenkin muihin syihin.
Sekä ulkoministeri että oikeusministeri ottivat ihmisoikeudet esille keskusteluissaan Luo Ganin kanssa. Ulkoministeri korosti Suomen olevan laaja-alaisesti kiinnostunut ihmisoikeuskysymyksistä. Hän totesi Suomen hallituksen pitävän ihmisoikeusjärjestöjen kanssa käytävää vuoropuhelua erittäin tärkeänä. Ulkoministeri korosti, että hallituksen tehtävänä on kuunnella myös sitä itseään vastaan kohdistettua kritiikkiä. Oikeusministeri tiedusteli muun muassa Kiinan konkreettisia toimia demokratiakehityksen ja ihmisoikeuksien toteutumisen suhteen. Oikeusministeri korosti kansalaisvapauksien ja -oikeuksien turvaamisen välttämättömyyttä todellisen oikeusvaltion kehittämisessä.
Luo Ganin vierailutarjoukseen suostuttaessa ei oltu tietoisia häntä vastaan Belgiassa nostetuista syytteistä. Islannissa tapahtunut syytteennoston esittäminen tuli tietoon Suomessa vierailun aikana. Luo Gania vastaan osoitetun syytteen nostamisen esittäminen Suomessa tapahtui ajallisesti vasta 10.9.2003 ohjelmassa olleiden tapaamisten ja keskustelujen jälkeen, joten ne eivät olleet keskusteluja käytäessä tiedossa.
Helsingissä 2 päivänä joulukuuta 2003 Ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja