LAUSUNTO

9.6.2006

Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Viite 	Oikeusministeriön lausuntopyyntö 25.4.2006 (OM 2/77/2005) ehdotuksesta hallituksen esitykseksi sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan koskevien
rikoslain säännösten muuttamisesta

Asia 		Suomen Lakimiesliitto – Finlands Juristförbund ry:n lausunto

Viitekirjeessä pyydettynä lausuntonaan Suomen Lakimiesliitto – Finlands Juristförbund ry esittää seuraavaa:

Ehdotuksessa esitetään rikoslain 11 lukua muutettavaksi siten, että lukuun sijoitettaisiin joukkotuhontarikoksia, rikoksia ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksia koskevat rangaistussäännökset. Rikos ihmisyyttä vastaan ja törkeä rikos ihmisyyttä vastaan olisivat uusia rangaistussäännöksiä, joilla yhdessä sotarikosten kanssa korvattaisiin nykyiset säännökset ihmisoikeuksien loukkaamisesta poikkeuksellisissa oloissa ja sodankäyntirikokset. Joukkotuhontaa koskevat muutokset olisivat vähäisiä. Lisäksi ehdotetaan säännöksiä sotilaallisen ja muun esimiehen vastuusta sekä säännöksiä hallituksen määräyksestä ja esimiehen käskystä rikosoikeudellisesta vastuusta vapauttavana seikkana. Nykyisin voimassa olevat säännökset kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja syrjinnästä siirtyisivät sellaisenaan mainittuun 11 lukuun. Kemiallisen ja biologisen aseen kiellon rikkomista koskevia säännöksiä ei ehdoteta muutettavaksi sisällöltään.

Rikoksesta ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksesta ehdotetaan rangaistukseksi vankeutta vähintään yksi vuosi tai elinkausi. Törkeästä rikoksesta ihmisyyttä vastaan ja törkeästä sotarikoksesta seurauksena olisi vankeutta vähintään 

kahdeksan vuotta tai elinkausi. Lievästä sotarikoksesta voisi seurata vankeutta enintään kaksi vuotta. Joukkotuhonnasta voitaisiin tuomita nykyiseen tapaan vankeuteen vähintään neljäksi vuodeksi tai elinkaudeksi. 

Lakimiesliitto toteaa, että ehdotuksen tavoitteet muuttaa säännökset vastaamaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussääntöä ja nykyistä täsmällisemmiksi ovat kannatettavia. Lähtökohtana tulee olla, että Suomi kykenee kaikissa Kansainvälisen rikostuomioistuimen toimivaltaan kuuluvissa rikoksissa käyttämään ensisijaisesti toimivaltaansa. 

Kun kyse on kuitenkin kehittyvästä oikeudenalasta ja merkittävistä sääntelystä, huomio kiinnittyy siihen, että ehdotuksessa on tyydytty lähinnä kopioimaan Rooman perussääntöä eikä asiaa ole tutkittu ja perusteltu niin syvällisesti, kuin olisi voinut olettaa. On ilmeisesti ajateltu, että kysymys on vain symbolisesta lainsäädännöstä, jota ei tarvitse oikeasti varautua soveltamaan. Lakimiesliiton käsityksen mukaan sääntelyn lähtökohtana tulisi kuitenkin nimenomaan olla, että Suomi tulee tarvittaessa soveltamaan säännöksiä, vaikka oletettavaa onkin, että käytännössä tämä tulee olemaan harvinaista. Siitä huolimatta sääntelyyn on suhtauduttava vakavasti ja panostettava enemmän esitöihin.

Lakimiesliitto korostaa, että lainkäyttäjän kannalta ehdotetut säännökset ovat käytännön soveltamistilanteessa erittäin ongelmalliset ja tulkinnanvaraiset. Myös rikoksentekijän oikeusturvan kannalta sääntelyn perusteella on vaikea ennakoida, millä perusteella ja mihin on syyllistynyt. Lakimiesliitto katsoo, että säännöksiä ei ole saatu riittävän täsmälliseen muotoon laillisuusperiaatteen edellyttämällä tavalla, vaikka sääntelyn tarkoituksena onkin ollut pyrkiä avoimista säännöksistä pois, eivätkä ehdotetut säännökset ole enää yhtä avoimia kuin aikaisemmin.

Lisäksi Lakimiesliitto on kiinnittänyt esityksessä huomiota seuraaviin seikkoihin: 
-	Lakimiesliitto epäilee, onko rikoksessa ihmisyyttä vastaan erikseen tarvetta törkeälle tekomuodolle, vaikka se suomalaisten lakien kirjoittamistapaan 

kuuluukin. Normaalissa ja törkeässä tekomuodossa on molemmissa maksimina elinkautinen. Kyse on joka tapauksessa erittäin vakavista rikoksista. Porrastaminen vaikuttaa lainsoveltajan työtä. Myös lievän sotarikoksen tarpeellisuus herättää kysymyksiä.
-	Sotarikoksen tunnusmerkistöt ovat ongelmallisia, koska tekoajankohtana olevan tiedon perusteella säännöksen soveltaminen saattaa olla epäselvää.
-	Ehdotuksessa ei ole säännöstä rikoskonkurrenssista. Esitöiden mukaan 11 luvun rikosten soveltaminen tekee tarpeettomaksi yksilöön kohdistuvien rikosten soveltamisen. Lakimiesliiton näkemyksen mukaan tämä ei ole niin ongelmatonta kuin annetaan ymmärtää. Epäselvää on, tuomitaanko vaarantamis- ja omaisuusrikoksista erikseen, nämähän saattavat toteutua samalla teolla kuin 11 luvussa säädetyt rikokset. Lisäksi on epäselvää, jos teko täyttää joukkotuhonnan, rikoksen ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksen tunnusmerkistön, tuomitaanko kaikista kolmesta teosta.
-	Ehdotuksessa on runsaasti termejä, joita ei ole laissa määritelty lainkaan eikä edes kunnolla esitöissä (esimerkiksi kidutus). Lakimiesliitto katsoo, että keskeiset termit pitäisi määritellä laissa. 
-	Kidutuksen osalta voidaan myös kysyä, voiko yksityinen henkilö syyllistyä kidutukseen ja arvioidaanko viranomaista ja yksityistä henkilöä eri tavalla. Kidutukselle voitaisiinkin pohtia omaa rikossäännöstä, mikä korostaisi sen paheksuttavuutta.
-	Esityksessä ehdotetaan, että rikoslain 11 luvun otsikko vastaisuudessa olisi Rikoksista kansainvälistä oikeutta vastaan. Lakimiesliiton mielestä ehdotettu otsikko ei ole luonteva. 
-	On myös epäselvää, toteutuuko perussäännön 27 artiklan vaatimus virallisen aseman merkityksettömyydestä presidentin osalta, kun perustuslain 113 §:ssä ei nimenomaisesti mainita kaikkia rikoslain 11 luvussa mainittuja rikoksia, vaan ainoastaan rikokset ihmisyyttä vastaan. Lisäksi  syytteen nostaminen edellyttää eduskunnan ¾  hyväksyntää. 
-	Esityksessä ehdotetaan, että Suomessa ei suljettaisi pois alle 18-vuotiaiden vastuuta joukkotuhonnasta, rikoksesta ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksesta, vaikka Rooman perussäännön mukaan alle 18-vuotiaat eivät ole vastuussa näistä rikoksista. Lakimiesliitto katsoo, että esitöissä ei ole riittäviä perusteluja, miksi tästä pitäisi poiketa Suomessa. 
-	Epäselväksi on jäänyt ehdotetun 13 §:n (Hallituksen määräys ja esimiehen käsky) 2 momentin suhde (selvästi lainvastaisena) mainitun pykälän 1 momenttiin ja sen tarpeellisuus.  

SUOMEN LAKIMIESLIITTO – FINLANDS JURISTFÖRBUND RY

Jorma Tilander
toiminnanjohtaja