OULUN KÄRÄJÄOIKEUS		LAUSUNTO
Rata-aukio 2, 90100 Oulu
PL 141, 90101 Oulu
Puhelin     0103649500			11.5.2006
Telekopio 0103649615
Sähköposti oulu.ko@om.fi

Oikeusministeriölle

Viite  	Oikeusministeriön kirje 21.3.2006, OM 16/41/2005, OM040:00/2005

Asia	Lausunto ryhmäkannetyöryhmän mietinnöstä 2006:4

Pyydettynä lausuntonaan käräjäoikeus tuo esiin seuraavaa.

Yleistä		

Käräjäoikeus toteaa, että ehdotuksen tavoitteet ovat kannatettavia. Ryhmäkanne olisi tavoitteiden saavuttamiseksi paras vaihtoehto.  Ryhmäkanteella saataisiin oikeudellisesti arvioitaviksi rahallisesti vähäiset vahingot, joista yksittäisen henkilön ei nykyisin kannata nostaa kannetta oikeudenkäyntikulujen vuoksi.  Myös oikeuksistaan tietämättömien henkilöiden asema paranisi.  

Mietinnön eriävissä mielipiteissä on esitetty varsin varteenotettavia näkökohtia siitä, ettei ehdotetun mukaista lainsäädäntöä tarvittaisi.   Käräjäoikeus kuitenkin pitää ehdotettua lainsäädäntöä tarpeellisena. 

Ehdotuksessa lähdetään siitä, että säädetään erillinen laki, vaikka esitetyt säännökset kuuluvat selkeästi oikeudenkäymiskaaren alaan. Ryhmäkannetta koskevat säännökset voisi sijoittaa oikeudenkäymiskaaren eri lukuihin. Perusteluissa  tätä asiaa  ei ole käsitelty.  Norjassa, jossa uuden lain on tarkoitus tulla voimaan heinäkuussa 2007, ryhmäkannetta koskevat erityissäännökset sisältyisivät lakiin sovinnosta ja oikeudenkäynnistä riita-asioissa.  Myös Tanskassa suunnitellaan samankaltaista järjestelyä. Koska mietinnössä ei ole asiaa tältä osin käsitelty, ei käräjäoikeus voi ottaa enempää kantaa valitun järjestelyn onnistuneisuudesta.  

Soveltamisalasta

Soveltamisala ehdotetaan rajattavaksi niihin asiaryhmiin, joissa ryhmäkanteella  olisi painavinta tarvetta. Tällaisia olisivat kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan väliset riita-asiat sekä ympäristövahinkolaissa tarkoitettua vaikutuksiltaan laajaa ympäristövahinkoa koskevat riidat. 

Soveltamisala tuntuu periaatteessa hyväksyttävältä, mutta käräjäoikeus yhtyy  työryhmän jäsenen Eija Iivosen varaukselliseen lausumaan, jonka mukaan ympäristövahinkoasioita ei tässä vaiheessa nimenomaan esitetyn kanneoikeuden järjestelyn mukaisena  ole syytä sisällyttää ryhmäkannelain soveltamisalaan. 

Käräjäoikeus pitää perusteltuna sitä, että ryhmäkannemenettely ei olisi pakollinen menettelymuoto kuluttajansuoja- tai ympäristövahinkoasioissa, vaan uusi vaihtoehto. 

Perusteltua on myös se, että soveltamisalaksi ei ole rajattu tiettyä kannemuotoa. Tämä mahdollistaa ryhmäkannemenettelyn esimerkiksi kulutustavaran virhettä, sopimusehtojen tulkintaa, vahingonkorvausvaatimuksia ja vakuutuksia koskevissa riita-asioissa.  

Käräjäoikeus pitää puutteellisena lakiehdotuksen 1 §:ssä olevaa soveltamisalan määritystä. Soveltamisalan tulisi olla yksiselitteisesti määritelty lakitekstissä. Perusteluissakaan soveltamisalaa ei ole riittävän tarkasti määritelty.  

Asiallisista edellytyksistä

Käräjäoikeus kannattaa ryhmäkanteena käsittelyn asialliseksi edellytykseksi ehdotettua vaatimusten perustumista samoihin tai samankaltaisiin seikkoihin, vaikka  samankaltaisuuden tarkempi määrittely  jää oikeuskäytännön varaan. 

Lakiehdotuksen 2 § 1 momentin 2 kohdan mukaan asia voidaan käsitellä ryhmäkanteena, jos asian käsittely ryhmäkanteena on tarkoituksenmukaista ottaen  huomioon ryhmän koko, asiassa esitettävien vaatimusten sisältö sekä asiassa esitettävä todistelu. Käräjäoikeus kiinnittää huomiota siihen, että mainitun ehdottoman prosessinedellytyksen osalta tuomari joutuu tarkoituksenmukaisuutta arvioidessaan  käyttämään paljon harkintaa. Tämä johtanee  väistämättä oikeuskäytännön epäyhtenäisyyteen.

Ehdottomiksi prosessinedellytyksiksi ehdotetut säännökset sisältävät   harkinnanvaraisia määrityksiä. Tämä voi johtaa siihen, että  käräjäoikeudessa asioita jätetään tutkimatta ja hovioikeus joutuu niitä palauttamaan. Vastaavasti käräjäoikeus voi tutkia jutun, mutta hovioikeus katsoo, että kannetta ei olisi tullut tutkia. Tällöin ryhmäkanteesta tulee hidas ja raskas menettely, joka ei ole ehdotetun lain tavoitteiden mukaista eikä oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä.   

Kanneoikeus
Ehdotettu viranomaisaloitteinen  kanneoikeus on kannatettava. Kuluttaja-asiamiehellä on jo tällä hetkellä käytettävissä riittävä tietotaito tehtävän suorittamiseksi. Sen sijaan ympäristökeskuksilla ei ole  tällä hetkellä valmiuksia ottaa tehtävää vastaan, joten on perusteltua, ettei ryhmäkannetta ympäristövahinkoasioiden osalta toteuteta  esitetyn kanneoikeuden järjestelyn mukaisena. 

Toissijainen kanneoikeus ympäristövahinkoasioissa tulee aiheuttamaan ongelmia,  kun arvioidaan harkinnanvaraisia kantajan taloudellisia ja muita kelpoisuuksia toimia asianosaisena asiassa. Oikeuskäytäntö muotoutunee tältäkin osin epäyhtenäiseksi. 

Järjestöryhmäkanteita varten ehdotetaan ryhmän jäsenten oikeusturvan varmistamiseksi, että asiamiehen on oltava asianajaja tai muu oikeustieteen kandidaatin tutkinnon suorittanut henkilö, joka lain mukaan saa toimia asiamiehenä. Säännös on  erittäin tarpeellinen, mutta kysymyksessä ei ole asianajajapakko vaan avustajapakko (s. 104). 

Ryhmäkannemenettely

Käräjäoikeus pitää ehdotettua menettelyä selkeänä. Ehdotuksen mukaan kantaja määrittelisi perustelut asian käsittelylle ryhmäkanteena, vaatimukset ja ryhmän jäsenet.  Ryhmään ilmoittautumismenettelyä (opt  in) ja siitä seuraavia oikeusvaikutuksia sekä  mahdollisuutta ryhmästä irrottautumiseen käräjäoikeus pitää tarkoituksenmukaisina. Perusteltua on myös lain tavoitteiden saavuttamisen kannalta se, että hyväksyttävälle jäsenmäärälle ei asetettaisi ala- tai ylärajaa. 

Oikeudenkäynnin ja siinä kertyvän aineiston käsittelyn, hallinnoinnin ja ratkaisun tekemisen kannalta erittäin kannatettavaa on, että vain tiettyjä ryhmän jäseniä koskevia asioita voitaisiin käsitellä erikseen alaryhmissä. 

Yritysvaikutukset
Käräjäoikeuden arvion mukaan  ryhmäkanteella tulee olemaan merkittävää ennaltaehkäisevää vaikutusta. Ratkaistavat asiat jäävät vuositasolla enintään  muutamaan.  Tästä näkökulmasta arvioituna yrityksiin kohdistuvat vaikutukset jäävät pieniksi.  Käräjäoikeus perustelee johtopäätöstään sillä, että Ruotsissa, jossa ryhmäkanne koskee kaikkia riita-asioita,  on lain kolmen vuoden voimassaolon aikana tullut ratkaistavaksi vain kuusi asiaa.    

Laamanni 		Harri Mäkinen

Hallintopäällikkö	Jari Lehtelä

tall:1 os\hpääll\lausunnot\ryhmäkanne