Oikeusministeriö Jakelukeskus

i/
ii 11 !1 LIIKENNE- JA
.a~~f1 VIESTINTÄ MINISTER10
u \~
8.5.2006	573/05/2006
OikAl rrOniQ+arlÖ
1 2. OS, 2008
a	140 /'-fi	 /

vote Lausuntopyyntö 21.3.2006 OM 16/41/2005

Asia Hallituksen esitys ryhmäkannetta koskevaksi laiksi

Pyydettynä lausuntonaan liikenne- ja viestintäministeriö esittää seuraavaa:

Ehdotuksen tavoitteena on aineellisen oikeuden parempi toteutuminen. Uudistuksella saatettaisiin sellaiset kollektiivisesti prosessikelpoiset vaatimukset oikeusjärjestelmän piiriin, joita ei oikeudenkäynnistä aiheutuvien kulujen vuoksi muutoin vietäisi tuomio-istuimen tutkittavaksi. Uudistus parantaisi asianosaisten oikeussuojaa ja etenkin sellaisten henkilöiden asemaa, jotka ovat tiedoiltaan ja taidoiltaan muita heikommassa asemassa. Liikenne- ja viestintäministeriö katsoo, että esityksen tavoite on hyvä ja kannatettava.

Osa ministeriön hallinnonalan virastoista, laitoksista ja valtionyhtiöistä on vastustanut esitystä ryhmäkannetta koskevaksi laiksi. Tiehallinto, Merentutkimuslaitos, Suomen Posti Oyj, VR-Yhtymä Oy, Ilmailulaitos ja Ilmailuhallinto eivät pidä ryhmäkannetta tarpeellisena. Kyseiset laitokset ja yhtiöt katsovat, että voimassa oleva lainsäädäntö takaa yksilöille riittävän oikeusturvan ja yksittäiset kanteet olisivat taloudellisesti ja prosessuaalisesti ryhmäkannetta tarkoituksenmukaisempi oikeussuojakeino. Esitystä vastustaneiden lausunnonantajien mukaan oikeussuojaa voitaisiin kehittää kustannus-tehokkaammin ja paremmin tuloksin. Liikenne- ja viestintäministeriö toteaa, että ryhmäkanne olisi yksilön oikeussuojan kannalta tarpeellinen uudistus ja se olisi myös oikeudenkäynnin taloudellisuuden kannalta edullinen, koska saman oikeudenkäyntiaineiston esittämisestä ja arvioimisesta eri oikeudenkäynneissä aiheutuvat kustannukset vältettäisiin.

Liikenne- ja viestintäministeriön käsityksen mukaan kuluttaja-asiamiehen ajama ryhmäkanne soveltuisi todennäköisesti hyvin erityisesti viestintämarkkinoille kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välisten pienempien riitatilanteiden ratkaisemiseen. Erilaiset viestintäpalveluihin liittyvät kuluttajavalitukset ovat jatkuvasti lisääntyneet. Ryhmä-kanteen nostomandollisuus saattaisi ennalta ehkäistä joitakin tällaisia kuluttajien luottamusta horjuttavia ja rnarkkinahäiriöitä aiheuttavia väärinkäytöksiä.

Ministeriön hallinnonalan virastot ja laitokset näkevät ryhmäkanteen tarpeettomana erityisesti ympäristöasioissa. Tiehallinnon, Merentutkimuslaitoksen, VR-Yhtymä Oy:n ja Ilmailulaitoksen mukaan ryhmäkannetta koskevaa lakia ei tulisi soveltaa ym-
KL
Postiosoite	Käyntiosoite	Puhelin	Telekopio
PL 31	Eteläesplanadi 16-18, Helsinki	(09) 160 02	(09) 160 28596
00023 Valtioneuvosto	(09) 160 28590 (tiedotus) kirjaamo cf~'Dmintc.fi
info@mintc.fi

Harri Caven

2 (2)
päristövahinkoihin, koska ympäristölainsäädäntö suojaa yksilöiden ympäristöoikeudellisia etuja riittävästi. Liikenne- ja viestintäministeriö katsoo, että ryhmäkanteita ei nostettaisi usein ympäristövahinkoasioissa, mutta asiantuntijatodistelun huomattavat kustannukset puoltavat ympäristövahinkoasioiden ottamista ryhmäkannelain soveltamisalaan. VR-Yhtymä Oy:n mukaan ympäristövahinkojen osalta ryhmäkanteen tulisi pohjautua muutoin korvaamattomaan imissiohaittaan. Tiehallinto katsoo, että lakiin olisi lisättävä maininta tuomioistuimen mandollisuudesta pyytää lausunto asianomaiselta ympäristöviranomaiselta. Liikenne- ja viestintäministeriö pyytääkin oikeusministeriötä asian jatkovalmistelussa kiinnittämään huomiota ryhmäkanteen soveltamisalaan ympäristöasioissa.

Suomen Posti Oyj:n mukaan ryhmäkanteilla saatettaisiin pyrkiä kasvattamaan vastaajayrityksen kuluja ja vahingoittamaan sen imagoa. Ministeriö toteaa, että ehdotetun lain mukaan ryhmäkanneoikeudenkäynnissä toimisi kantajana viranomainen, joten kanteita ei voisi nostaa kevein perustein tai kiristämis- taikka vahingoittamistarkoituksessa. Ministeriö pyytää kuitenkin kiinnittämään huomiota mandollisiin ympäristöviranomaisen jääviyttä koskeviin kysymyksiin.
Liikenne- ja viestintäministeri	Susanna Huovinen
Kansliapäällikön sijainen, osastopäällikkö, ylijohtaja
LIITTEET: 1. Ilmailulaitoksen lausunto
2.	Ilmailuhallinnon lausunto
Suomen Posti Oyj:n lausunto
VR-Yhtymä Oy:n lausunto
Tiehallinnon lausunto
Merentutkimuslaitoksen lausunto

TIEDOKSI: Ajoneuvohallintokeskus Ilmatieteen laitos
Merenkulkulaitos
Merentutkimuslaitos Ratahallintokeskus
Tiehallinto
Ilmailuhallinto
Ilmailulaitos
Tieliikelaitos
V arustamoli ikelaitos Luotsausliikelaitos
Finnair Oyj

3 (3)

Suomen Posti Oyj VR-Yhtymä Oy Yleisradio Oy Raskone Oy
Suomen Erillisverkot Oy Viestintävirasto

Päivämäärä
24.4.2006

Dnro
29/040/2006

1 (2)

i ::•{ J ;y ;..,

Liikenne- ja viestintäministeriö PL 31
00023 VALTIONEUVOSTO

SAAPUNUT
LIiKENNE_ J;'a
P=,	~	~,	~,,~	~	~. ±~
Lausuntopyyntönne 28.3.2006 573/05/2006

OIKEUSMINISTERIÖN LAUSUNTOPYYNTÖ EHDOTUKSESTA HALLITUKSEN ESITYKSEKSI RYHMÄKANNETTA KOSKEVAKSI LAIKSI
Ilmailulaitos vastustaa ehdotuksen mukaisen ryhmäkannelain soveltamisen ulottamista ympäristövahinkolaissa tarkoitettua vahinkoa koskevien riita-asioiden käsittelyyn.
Ensinnäkin on syytä kiinnittää huomiota siihen, että mietinnöstä vastaavan työryhmän jäsenistä peräti viisi eri tahoa (mm. ympäristöhallintoa) edustanutta jäsentä on jättänyt erittäin yksityiskohtaisesti ja huolellisesti perustellun eriävän mielipiteen vastustaen lain soveltamisen ulottamista ympäristövahinkoasioihin. Tämä lienee vastaavien työryhmien työskentelyssä kohtuullisen harvinaista ja on selvä merkki siitä, että ko. asian mielekkyyttä on objektiivisestikin arvioiden syytä vakavasti epäillä.

Kaska Ilmailulaitos katsoo, että Manne Airaksisen, Risto Airikkalan, Leena Linnainmaan, Pekka Puhakan ja Jouko Tuomaisen eriävissä mielipiteissä esiintuodut seikat vastaavat pitkälti Ilmailulaitoksen näkemyksiä tässä asiassa, Ilmailulaitos ei näe tarpeelliseksi kommentoida ehdotusta yksityis‑
kohtaisesti vaan pikemminkin yhteenvedonomaisesti.
Työryhmän ehdotuksessa esiin tuodut tosiseikat potentiaalisten korvausjuttujen määristä ja luonteesta eivät tue ryhmäkanteen tarpeellisuutta suomalaisessa oikeusjärjestelmässä. Voimassa olevassa lainsäädännössä ole-vaan varsin tuoreeseen ympäristönsuojelulakiin perustuva ympäristölupajärjestelmä sekä muu ympäristölainsäädäntö riittävät varsin hyvin turvaa-maan sekä yleisen että yksityisten ympäristöintressien toteutumisen. Kuten useissa eriävissä mielipiteissä todetaan, sopii kollektiivista etua ajava ryhmäkanne erittäin huonosti yksityistä etua koskevien ympäristövahinkoasioiden ajamiseen.
Ehdotus siitä, että ympäristövahinkoasioissa ensisijaisesti ryhmäkannetta ajaisi yksi alueellisista ympäristökeskuksista, on kestämätön. Kuten ympäristöhallintoa edustavan työryhmän jäsenenkin eriävästä mielipiteestä voidaan lukea, ei alueellisella ympäristökeskuksella ole tähän tarvittavaa
asiantuntemusta eikä tarvittavia resursseja ole edes tarkoituksenmukaista
Ilmailulaitos - Vaihde (09) 82 771 • www.ilmailulaitos.fi
Postiosoite	Y-tunnus 0246812-5	Ohivalinta
PL 50	Kotipaikka Vantaa	Faksi
01531 Vantaa	ALV-numero FIO2468125	Sähköposti	petteri.nissilaefinavia.fi

2 (2)

Päivämäärä	Dnro
24.4.2006	29/040/2006
hankkia. Esiintuotu huoli alueellisen ympäristökeskuksen puolueettomuuden vakavasta vaarantumisesta valvonta- ja ympäristölupaviranomaisena on todella aiheellinen. Ehdotuksesta onkin pääteltävissä, että tosiasiassa olisikin tarkoitus säätää järjestelmä, jossa ympäristövahinkoasioissa kanta-jana toimisi lähes aina joku ehdotuksessa mainittu toissijaisen kanneoikeuden omaava taho. Tämä on vastoin koko ehdotuksen kantavaa peri-aatetta, jonka mukaan kanneoikeuden antaminen pääsääntöisesti viranomaistaholle estäisi aiheettomien sekä kiristämis- ja vahingoittamistarkoituksessa vireille pantujen ryhmäkanteiden esiintymisen.

Ilmailulaitos katsoo, että koska työryhmän työskentelyssäkin esiin tulleet seikat enimmäkseen todistavat ryhmäkanteen tarpeettomuudesta ympäristövahinkoasioissa ja ryhmäkanteen sopimattomuudesta ympäristövahinkolaissa tarkoitettujen riita-asioiden käsittelyyn, ei lainvalmistelua voida mietinnössä ehdotetun luonnoksen pohjalta jatkaa.
ILM AILULAITOS

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21038);(409,21038);(409,21586);(21602,21586);(21602,0);(0,0);fBehindDocument1Petteri Nissilä Lakimies

IIMAILUHh1llINTO
LUFTFARTSFÖRVALT NINGEN FINNISH CIVIL AVIATION AUTHORITY

Päivämäärä i Datui':'. :, Da,.e	Onto
20.4.2006	6/32/2006

Liikenne- ja viestintäministeriö
Viite lausuntopyyntönne 2$3.2006, nro 573/05/2006
Asia
EHDOTUS HALLITUKSEN ESITYKSEKSI RYHMAKANNETTA
KOSKEVAKSI LAIKSI
Viitaten lausuntopyyntöönne koskien ehdotusta hallituksen esitykseksi ryhrnäkannetta koskevaksi laiksi Ilmailuhallinto toteaa, että ehdotetulla lailla ei ole vaikutuksia Ilmailuhallinnon toimintaan ilmailua valvovana viranomaisena. Tämän vuoksi Ilmailuhallinnolla ei ole sen omaan toimintaan liittyen lausuttavaa lakiehdotuksesta. Yleisenä huomiona lakiehdotuksesta Ilmailuhallinto toteaa vielä seuraavaa:
Ehdotuksen yleisperusteluissa on Ruotsin osalta todettu, että kanden vuoden aikana Ruotsissa on nostettu kuusi ryhmäkannetta. Näistä kanteista vain yksi on viranomaisen, kuluttaja-asiamiehen nostama. Ympäristövahinkoasioissa ei ole vuoden 2005 lop-puun mennessä nostettu yhtään kannetta. Ruotsin tilanne antaa selkeitä viitteitä siitä, että ryhmäkanteen käyttö olisi mitä ilmeisimmin vähäistä myös Suomessa, varsinkin kun ehdotuksen mukaan kantajina voisivat olla pääsääntöisesti kaksi viranomaistahoa, kuluttaja-asiamies ja Länsi-Suomen ympäristökeskus. Koska yksilön oikeusturva on nykyisenkin lainsäädännön perusteella hyvin suojattu kuluttajia ja ympäristövahinkoja koskevissa riita-asioissa, ryhmäkannelain tarve ei käsityksemme mukaan ole ehdoton. Tältä osin viittaamme myös eriävän mielipiteen esittäneiden työryhmän jäsenten pe‑
rusteltuihin kannanottoihin.
Johtaja			
	Hannu Luukkonen	
Ilmoiluhailinto	Luftfortsförvoltningen	Finnish Civil Aviation Authority	
Ilmailutie 9 A, PL 186	LuFtFartsvägen 9 A, P8 186	llmailutie 9 A, P.O. Box 186	
01531 Vantaa	01531 Vando	01531 Vantaa, Finland	
Puhelin (09) 4250 11	telefon (09) 4250 11	Tel. exchange Int. +358 9 4250 11	
Faksi (09) 4250 2898	Fax (09) 4250 2898	Telefax Int. +358 9 4250 2898	
www.ilmailuhallinto.fi	www.luftfartsForvoltningen.fi	www. civilaviationauthority. Fi	

1 (2)

pWrapPolygonVertices8;13;(0,0);(0,21600);(21602,21600);(21602,7329);(10933,7329);(10933,5873);(10829,5873);(10829,5232);(10933,5232);(10933,3370);(14420,3370);(14420,0);(0,0);fBehindDocument1
Lakiasiat

20.4.2006
Liikenne- ja viestintäministeriö PL 31
00023 Valtioneuvosto
Viite: kirjeenne 573/05/2006/ 283.2006
Lausunto ryhmäkannetyöryhmän ehdotuksesta hallituksen esitykseksi ryhmäkannetta koskevaksi laiksi
Posti vastustaa ryhmäkannelain säätämistä. Posti katsoo, että näin merkittävään lainmuutokseen ei ole syytä ryhtyä selvittämättä perusteellisemmin sen soveltuvuutta suomalaiseen vahingonkorvausoikeudelliseen järjestelmään. Lisäksi pitäisi osoittaa, onko näin raskaalle sääntelylle todellista tarvetta ja saavutetaanko sillä ryhmäkannetyöryhmän enemmistön tavoittelemia todellisia hyötyjä kuluttajille.
Suomen kuluttajasuojalainsäädäntö tarjoaa jo nykyisin runsaasti erilaisia oikeussuojakeinoja. Suomen malli on jopa ollut esikuvana Euroopan Unionin kehittäessä tuomioistuinten ulkopuolisia riidanratkaisukeinoja. Posti katsoo, että Suomessa olisi oikeampaa kehittää kuluttajansuojaa kuluttajavatituslautakunnan toimintaa tehostamalla. Käsittelyaikoja voitaisiin huomattavasti lyhentää, jos yksinkertaiset ja selvät asiat voitaisiin ratkaista virkamiesten päätöksin. Postin käsityksen mukaan valmisteilla oleva ryhmävalitusmenettely olisi parempi vaihtoehto kuin pienten kuluttajariitojen käsittely ehdotetussa oikeudenkäyntimenettetyssä.
Valtion kustannuksella ei pitäisi helpottaa yksittäisten kuluttajien pienten kiistojen käsittelyä tuomioistuimissa. Kun yksittäisellä kuluttajalla ei ole mitään riskiä omista ja vastapuolen kuluista, niin on täysin mandollista, että ryhmäkanteilla ajetaan taloudelliselta merkitykseltään vähäisiä ja periaatteellisia kiistoja. Ulkomaisista ryhmäkanteista tiedämme runsaasti tapauksia, joissa tarkoituksena ei ole ollut oikeussuojan saaminen, vaan vastaajayrityksen kulujen kasvattaminen ja imagon vahingoittaminen, jotta yritys saadaan suostumaan sovintoon ja perusteettomien korvausten maksamiseen. Tämä voi olla myös Suomessa täysin mandollista, koska lakiehdotuksen mukaan kanteen soveltuvuutta käsiteltäväksi ryhmäkannemenettelyssä
Suomen Posti Oyj
Postiosoite: PL 1 00011 POSTI Käyntiosoite:
Postintaival 7 a 00230 HKI
Kotipaikka: Helsinki, Y-tunnus 1531864-4, ALV rek.

2
ei päätetä erillisellä valituskelpoisella päätöksellä, vaan vasta pitkän oikeudenkäynnin päätteeksi.

Suomen osalta ryhmäkanteen tarpeettomuutta korostaa myös erittäin kattava ja toimiva viranomaisvalvonta. Postitoimintaa säätelevä postipalvelulaki on tästä hyvä esimerkki. Postipalvelulaissa on säädetty myös yleisten valitus- ja muutoksenhakumandollisuuksien lisäksi monta mandollisuutta tehdä valitus hallintoviranomaiselle. Lisäksi voidaan todeta, että postipalvelulain mukaan postiyrityksen on toimitettava kotitalouksia koskevat toimitusehtonsa kuluttaja-asiamiehen ja Viestintäviraston hyväksyttäväksi ennen kuin ne voidaan ottaa käyttöön.

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21583);(10188,21583);(10188,15583);(21615,15583);(21615,0);(0,0);fBehindDocument1A
'Juhani Siirtola lakimies
SUOMEN POSTI OYJ

Y 2/029/06
20.4.2006
Liikenne- ja viestintäministeriö EU-avustaja Kaisa Laitinen PL 31
00023 Valtioneuvosto
Viite: Lausuntopyyntönne 28.3.2006, 573/05/2006
Asia: Oikeusministeriön lausuntopyyntö 21.3.2006 ehdotuksesta hallituksen esitykseksi ryhmäkannetta koskevaksi laiksi
VR-Yhtymä Oy toteaa, että nyt lausunnon kohteena oleva neljännen työryhmän ehdotus ei edelleenkään ole riittävän hyvin perusteltu ko. laatuisen uudentyyppisen prosessuaalisen kannetyypin omaksumiseksi Suomen oikeusjärjestykseen. Ryhmäkanteen supistaminen koskemaan vain kuluttaja-asioita ja ympäristövahinkoasioita sekä kanteen käytön rajoittaminen pääsääntöisesti viranomaisvetoiseksi ei paranna työryhmän tarkastelua laadullisesti ei-kä sillä ole saavutettu eri näkökulmia Iähentävää vaikutusta. Ehdotus toteuttaa ulkomaisen esikuvan pohjalta politiikkaa, joka on ristiriidassa suomalaisen prosessuaalisen kehityksen kanssa. Ryhmäkanteelle ei ole oikeasti pystytty osoittamaan tarvetta suomalaisessa oikeusjärjestelmässä.

Oikeusministeriön edustajien lisäksi vain kuluttaja-asiamies, Suo-men Kuluttajaliitto ry:n, Suomen Luonnonsuojeluliitto ry:n ja Osakesäästäjien Keskusliitto ry:n edustajat ovat ehdotuksen takana. Puolet työryhmän jäsenistä on esittänyt eriävän mielipiteen. Osa vastustaa koko esitystä ja osa erityisesti ympäristövahinkoa koskevin osin. Arjo Suonperän eriävä mielipide on katsottava kohdistuvan esityksen kohteen rajaamiseen Tiian suppeaksi ja vaihtoehtoisten keinojen tutkimattomuuteen.

Edelleenkin jää epäselväksi, mitkä ovat ne konkreettiset ongelma-tilanteet, joihin ryhmäkannetta aidosti odotetaan sovellettavan ja ennen kaikkea sovellettaisiin kokonaisuuden huomioiden tehokkaammin kuin aikaisempia prosesseja tai muita kehitettäviä järjestelyjä noudattaen. Muita oikeusjärjestyksen kehittämismandollisuuksia ei nähdäksemme edes ole kunnolla tutkittu vaihtoehtona ryhmäkanteelle. On mandollista, että ryhmäkanne jäisi vain lain tasolle ilman siihen pohjautuvaa lainkäyttöä.
VR-Yhtymä Oy	Osoite	Puhelin	Faksi			VR-Yhtymä Oy, Helsinki	
	PL 488 (Vilhonkatu 13)	0307 10	0307	21	700	Y -tunnus 1003521-5	
www.vr.fi	00101 Helsinki					Vilhonkatu 13, 00100 Hki	

Ryhmäkanteen tultua hyväksytyksi tuskin enää kiinnitetään huomiota vaihtoehtoisten menetelmien kehittämiseen tai sitten luodaan käytännön kannalta paremmin toimivat menettelyt, mikä edelleen vaikuttaa ryhmäkanteen soveltamattomuuteen. Näin ollen ryhmäkanteen hyväksyminen jopa on nähtävissä karhunpalveluksena todelliselle oikeusturvan kehittämiselle. Vain huonot vaikutukset järjestelmän periaatteellisesta olemassaolosta jäisivät jäljelle.
VR-Yhtymä Oy yhtyy eriävissä mielipiteissä esitettyyn kritiikkiin. Esityksen pohjalta ei tulisi ryhtyä lainsäädäntötoimenpiteisiin selvittämättä eriävien näkökantojen mukaisesti perusteellisesti hyöty-jä ja haittoja ryhmäkanteen osalta. Erityisesti tulisi myös selvittää, miten oikeussuojaa voitaisiin muutoin kehittää ja edistää kustannustehokkaammin ja paremmin tuloksin. Lähtökohtana tulisi olla kehittämisen konkreettisesti osoitettu tarve. Tätä seuraisi vaihto-ehtojen huolellinen vertaaminen. Vasta tämän jälkeen tulisi ryhtyä rakentamaan varsinaista sääntelyä.

VR-Yhtymä Oy:n näkemyksen mukaan ryhmäkanteen kohteena teoreettisesti saattaisi olla kuljetusoperaattorina toimivaa VR Osakeyhtiötä sivuava asia.

VR Osakeyhtiö käsittelee kuluttaja-asiamiehen toimivaltaan kuulu-via asioita suhteellisen paljon. Kyseiset asiat sitovat merkittävästi yhtiön resursseja. Oikeudenkäyntejä ei ole kuluttaja-asioissa ole nostettu vaikkakin siihen on mandollisuudet yksittäisenä kanteena. Nyt ehdotettu ryhmäkanne saattaisi aiheuttaa oikeuskäsittelyjä riippuen kuluttaja-asiamiehelle varattavista resursseista ja siitä, kuinka kuluttaja-asiamies suhtautuu rooliinsa kanneoikeuden ainoana haltijana.
Tällä hetkellä vireillä olevista asioista kuluttaja-asiamies saattaisi nostaa ryhmäkanteen mm. VR Osakeyhtiön vahingonvastuuseen sovellettavan lain toteamiseksi. VR-Yhtymä Oy:n perustellun käsityksen mukaan yhtiön vastuu perustuu ainoastaan rautatiekuljetuslakiin, kun taas eräiden kuluttajien käsityksen mukaan vastuu saattaisi pohjautua myös kuluttajansuojalakiin. Jos sovellettava laki haluttaisiin saattaa puolueettoman tahon eli oikeuden harkintaan, pitää VR-Yhtymä Oy yksittäistä kannelta parhaimpana mahdollisuutena. Tämä on nähdäksemme tarkoituksenmukaisinta se-kä prosessuaalisesti että taloudellisesti. Prosessin tärkeimpänä tavoitteena olisi vahvistaa sovellettava laki. Hävitessään VR-konserni seuraisi päätöksen osoittamaa linjaa korvausten maksamisessa myös muiden vastaavien tapausten kohdalla. VR-Yhtymä Oy:n näkemyksen mukaan kuluttaja-asiamies voisi jo nykyisen kuluttajavirastosta annetun lain mukaan avustaa kuluttajaa tällaisessa kanteessa ja ottaa harkintansa mukaan kantaakseen oikeudenkäyntikulut. Ryhmäkanne siis näyttää tässä suhteessa ja yleisestikin ottaen varsin turhalta ja liiallisia kustannuksia aiheuttavalta menettelyltä.

ertti Saarela

Hallintojohtaja

Ryhmäkanteiden nostamismandollisuus jäisi kuluttaja-asiamiehen harkintaan. Kanteiden nostaminen lisäisi VR Osakeyhtiön kuluttaja-asioiden hoitamisesta aiheutuvia kustannuksia. Ryhmäkanteen nostajan tulisi näin ollen valmistella kanne niin huolellisesti, että se todennäköisesti päätyy voittoon. VR Osakeyhtiö ei voi nähdä tarkoituksenmukaisena sitä, että valtio ajaa kustannuksellaan kanteen hylkäämiseen päätyneitä juttuja yksityisten henkilöiden lain-vastaisten intressien pohjalta.

Ympäristövahinkojen osalta ryhmäkanteen pitäisi pohjautua muutoin korvaamattomaan immissiohaittaan. Kanne olisi valtion rata-verkon osalta kohdistettava radanpitäjään. VR:n omien alueiden osalta ryhmäkanne kuitenkin kohdistuisi VR:ään. Ryhmäkanteen vireillepano aiheuttaisi kunnassakin tapauksessa myös VR:Ile kustannusvaikutuksia kanteeseen vastaamisen osalta. Tällaisen ryhmäkanteen kohdalla huomio kiinnittyy kanneoikeuden ja toissijaisen kanneoikeuden järjestelyyn. Viranomaisen kanneoikeuden käyttö ko. asioissa on ongelmallinen kuten eriävissä mielipiteissä on todettu. Ympäristövahinkojen osalta onkin tämän vuoksi odotettavissa, että kanteen nostaisi toissijaisesti kanteeseen oikeutettu. Oikeudenkäyntikuluvastuu näissä tapauksissa kuitenkin toimii jonkinlaisena esteenä suoranaisille oikeuden väärinkäytöksille. Rautatien aiheuttamat ympäristöhaitat ovat suhteellisen vähäisiä, minkä johdosta VR-Yhtymä Oy ei usko, että ympäristövahinkojen korvaamista jouduttaisiin käsittelemään käräjäoikeuksissa varsin-kin ottaen huomioon ne ympäristönsuojelulain mukaiset menettelyt, joihin väitetyn haitan johdosta ensisijaisesti pyrittäisiin.

VR-YHTYMÄ OY
fr-''t--r-'
Henri	itunen Pääjohtaja

it

TIEHALLINTO
Liikenne- ja viestintäministeriö	LAUSUNTO	1 (2)	
Kaisa Laitinen
PL 31			
	19.4.2006	2122/2006/30/2	
00023 VALTIONEUVOSTO
Lausuntopyyntönne 28.3.2006, 573/05/2006
EHDOTUS RYHMÄKANNELAIKSI			
Ministeriö on pyytänyt Tiehallinnon lausuntoa ehdotuksesta hallituksen esitykseksi ryhmäkannetta koskevaksi laiksi (Oikeusministeriön työryhmämietintö 2006:4). Esityksen tavoitteena on parantaa yksilön oikeusturvaa kuluttajia ja ympäristövahinkoja koskevissa riita-asioissa. Tavoitteena on luoda tiedoiltaan ja taidoiltaan muita heikommassa ase-massa olevien oikeuskeinoksi keskitetty ja kustannustehokas menettely, jonka lopputuloksena on mandollista saada täytäntöönpanokelpoinen tuomio.

Sinällään Tiehallinto pitää oikeusturvan kehittämistä myönteisenä asiana. Tiehallinnon toimialalla ei tulle kysymykseen esityksen mukaisia kuluttajariita-asioita. Ympäristövahinkoja koskevia riita-asioita voi Tiehallinnon toimialalla syntyä lähinnä pilaantuneen pohjaveden, melun ja tarinan vuoksi. Tiehankkeita toteutettaessa ympäristövahinkoja koskevat korvausasiat, kuten muutkin korvattavat asiat, käsitellään maantietoimituksessa. Mikäli maantien käyttämisestä aiheutuu myöhemmin vahinkoa tai haittaa, korvaamisesta pyritään sopimaan asianosaisten kanssa tai vaihtoehtoisesti asia voidaan panna vireille maantietoimituksessa maantielain (503/2005) 74 §:n nojalla. Maantien rakentamista ja käyttämistä koskevat ympäristövahinkoa koskevat riita-asiat on haluttu uuden maantielain myötä projisoida maantietoimituksiin toimitusmiesten arvioitavaksi.

Tiehallinto ei pidä tarpeellisena sisällyttää ryhmäkannelakiin ympäristö-vahinkoja koskevaa sääntelyä. Ympäristölainsäädäntö turvaa nykyisellään riittävästi yksilöiden oikeusaseman ja mandollisuuden korvauksiin. Ympäristönsuojeluasiat vaativat erityisosaamista, jota ympäris‑
tö(lupa)viranomaisilla on.

Ryhmäkannelain soveltamisalan täsmentämistä on hyvä pohtia jatko-kehittelyssä. Lakiesityksen yksityiskohtaisten perustelujen osiossa mainitaan asianmukaisesti, että lakia ei sovellettaisi ympäristövahinkolain 12 §:ssä mainituissa menettelyissä. Olisi hyvän Lainsäädännön mukaista kirjata soveltamisalarajoitus tältä osin myös lakiin, mikäli ympäristövahinkoja koskevat riita-asiat katsotaan tarpeelliseksi sisällyttää lopulliseen esitykseen.
Keskushallinto
Opastinsilta 12 A	Puhelin		Telefaksl	Sähköposti	www.tiehallinto.fi	
PL 33
00521 HELSINKI	0204 22	11	0204 22 2202	keskushallinto@tiehallinta.fi
etunimi.sukunimi@tiehallinto. fi		

Lajunen Sari

LAUSUNTO	2 (2)
19.4.2006	2122/2006/30/2
Jatkokehittelyssä on hyvä pohtia myös toissijaista kanneoikeutta (5 §), yhdistyksen ja säätiön taloudellisen edellytyksen huomioon ottamista (2.2 §) sekä vakuuden asettamista (7.3 §). Lain 5 §:ssä mainitut (kotimaiset) yhdistykset ja säätiöt ovat pääasiassa voittoa tavoittelemattomia, joten niiden mandollisuudet ajaa ryhmäkannelakiehdotuksen 2.2 § ja 5.3 § huomioon ottaen erityisasiantuntemusta edellyttävää ympäristövahinkoasiaa voi kyseenalaistaa.

Mikäli ympäristövahinkoa koskeva riita-asia katsotaan tarpeelliseksi sisällyttää lopulliseen esitykseen, olisi lakiin hyvä lisätä ympäristönsuojelulain (86/2000) 73.4 §:n mukainen maininta käräjäoikeuden ja muutoksenhakutuomioistuimen mandollisuudesta pyytää lausunto asian-omaiselta alueelliselta ympäristökeskukselta tai ympäristölupavirastolta, jos asian ratkaiseminen vaatii erityistä ympäristönsuojelun tai vesi-asioiden tuntemusta.
Johtaja	Jukka Hirvelä
TIEDOKSI	Seppo Kaasinen

M ERENTUTKIMUSLAITOS
Imo Kaisa Laitinen

Helsinki

Merentutkimuslaitos
Erik Palmanin aukio 1, PL 2, 00561 Helsinki puh. (09) 613 941
(aksi (09) 323 2970 etunimi.sukunimi@fimr.fl
www. merentutkimuslaitos. fi

19.4.2006
Liikenne- ja viestintäministeriö
LVM:kirje 28.3.2006 573/05/2006
Oikeusministeriön lausuntopyyntö 21.3.2006 ehdotuksesta hallituksen esitykseksi ryhmäkannetta koskevaksi laiksi
Lausuntopyyntöön viitaten Merentutkimuslaitos haluaa tuoda esille seuraavaa.

Merentutkimuslaitoksen toimialan kannalta esitys sivuaa Merentutkimuslaitokselle kuuluvia tehtäviä lähinnä meriensuojeluun liittyvien ympäristövahinkojen osalta. Sen vuoksi laitos ei ota kantaa ehdotuksen yritysvaikutuksiin.

Meriensuojelun ja erityisesti Itämerensuojelun näkökulmasta katsoen Meren-tutkimuslaitos toteaa, että Suomessa ympäristöoikeudellisia yleisiä etuja suojataan varsin hyvin ympäristölainsäädännöllä, jossa on yksityiskohtaiset säännökset sekä ympäristävaikutusten selvittämisestä että kuulemismenettelyistä. Ympäristölupaa koskevat säännökset ehkäisevätkin varsin tehokkaasti vahinkojen syntymistä. Koska ympäristön pilaantumisvahinkoja aiheuttavat nykyisin lähinnä onnettomuuksiin liittyvät poikkeukselliset päästöt sekä hajakuormitus, eikä suunnitelmallinen pilaaminen, on ryhmäkanteen käyttö ohjauskeinona vähäinen samoin kuin sen ennaltaehkäisevä teho. Hajakuormituksella on selvästi suurin merkitys Itämeren vakavaan rehevöitymisongelmaan, mutta siihen ryhmäkanne ei lainkaan kohdistu.

Jo nykyisen lainsäädännön turvin ympäristöhallinto voi puuttua pilaavaan toimintaan ja keskeyttää sen, joten on vaikea nähdä ryhmäkanteen mandollisesti tuomaa etua.

Sen sijaan herää kysymys, mitkä olisivat yhteiskunnalle aiheutuvat kustannukset ja meriympäristölle koituva hyöty siitä, että esitetty ryhmäkanneuudistus toteutettaisiin.

Ehdotus ympäristöhallinnon viranomaisen määräämistä ryhmäkannetta ajavaksi viranomaiseksi tuntuisi johtavan helposti viranomaisen jääviys- ja uskottavuusongelmaan, sillä korvauskannetta ajaessaan viranomainen toimisi yksityisten vahingonkärsijöiden asiamiehenä.
Ylijohtaja	Eeva-Liisa Poutanen