Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Lausuntopyyntönne 21.3.2006 Dnrot OM/16/41/2005 ja OM040:00/2005

EHDOTUS LAIKSI RYHMÄKANTEESTA
(TYÖRYHMÄMIETINTÖ 2006:4)

Palkansaajakeskusjärjestöt SAK ja STTK toteavat seuraavaa:

Esityksessä esitetään säädettäväksi ryhmäkannetta koskeva laki. Ryhmäkanteella tarkoitettaisiin kannetta, jota kantaja ajaa kanteessa määritellyn ryhmän puolesta ilman, että ryhmän jäsenet olisivat kanteessa varsinaisia asianosaisia.

Ehdotuksessa esitetään ryhmäkanteen rajaamista kuluttajansuoja-asioihin ja ympäristövahinkolain mukaisiin korvausasioihin. Kantajana esityksessä toimisi aina viranomainen.

SAK ja STTK pitävät tärkeänä, että ryhmäkanneoikeus ulotettaisiin myös yksityisiin ryhmäkanteisiin ja järjestökanteisiin nykyisen esityksen lisäksi. Esimerkiksi Ruotsissa ryhmäkannelaki mahdollistaa, että järjestökanteen osalta kantajana voi toimia kuluttajien tai palkansaajien aatteellinen yhdistys, joka sääntöjensä mukaan valvoo jäsentensä etuja.

SAK ja STTK katsovat, että ryhmäkanteen osalta suurimmat intressit liittyisivät ennen kaikkea työelämään; työoloihin ja palkkoihin sivukuluineen. Useat työelämän oikeusriidat koskevat samalla useita henkilöitä. Siviiliprosessien monimutkaisuus ja suuret kustannusriskit kaikille osapuolille ovat liian usein syinä siihen, ettei oikeussuojaa haeta edes yksilökanteella ammattiliiton kautta. SAK ja STTK katsovat, että erityisesti ulkomaalainen työvoima on monesta syystä työelämän oikeussuojan ulkopuolella.

Ryhmäkannelakiesityksen ulottaminen viranomaisjohtoisesta prosessista järjestökanteeksi tarkoittaisi sitä, että kannetta ajavan edustusvalta rajoittuisi järjestön jäseniin, kuitenkin niin, etteivät he olisi kanteen varsinaisia asianosaisia.

Kuitenkin mitä tulee oikeudenkäymiskaaren esteellisyyttä koskeviin säännöksiin, vireillä olevaan oikeudenkäyntiin, kanteiden yhdistämiseen ja todistelua koskeviin säännöksiin pitäisi ryhmän jäsen, jonka puolesta järjestö ajaa kannetta, rinnastaa asianosaiseen. Jokaisen ryhmän jäsenen tulisi myös voida alkaa käyttää asiassa itsenäisesti puhevaltaa.

SAK ja STTK katsovat, että ryhmäkanteiden ajamisoikeuden antaminen järjestöille ja ammattiliitoille voisi keventää sekä käräjäoikeuksien, työsuojelupiirien että sisäasiainministeriön yhteyteen perustetun ulkomaisen työvoiman valvontayksikön kohtuutonta työtaakkaa.

Ryhmäkannelain merkitys oikeusturvan kehittämisessä jää hyvin vajaaksi, jos sitä ei laajenneta yhdistysten ja ammattiliittojen kannevaltuuksiin.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry

Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry