tl' Itl KAUPPA- JA TEOLLISUUS-MINISTERIÖ

Dnro
VASTAUS	25/030/2006

16.03.2006
a'"^er10
2 1. 03, 2006
I .e.:,.L...1LO-21-c-S‑

OM 19/41/2005
SUUNNITTELUKAUDEN 2007-2011 KESKEISET HANKKEET Hankkeiden määrittämisestä pyynnön mukaisesti

Oikeusministeriön pyynnössä toivottiin ministeriöiden nimeävän keskeisiä hankkeita vuosien 2007-2011 toiminta- ja taloussuunnitelmien pohjalta.

Kauppa- ja teollisuusministeriö toteaa, että sen toiminta- ja taloussuunnitelman pohjalta ei suoraan ole mandollista nimetä tällaisia merkittäviä lainsäädäntöhankkeita. Toiminta- ja taloussuunnitelmien laadinnassa eivät lainsäädännön johtamiseen liittyvät tekijät ole niin vahvasti esillä, että hankkeiden priorisointia voitaisiin kovin pitkälle suorittaa toiminta- ja taloussuunnitelmien pohjalta. Tässä kirjeessä nimetään kuitenkin eräitä ministeriön osastojen ilmoittamia säädöshankkeita, jotka sisältyvät kauppa- ja teollisuusministeriön hallinnonalan toiminta- ja taloussuunnitelmaan.

Kauppa- ja teollisuusministeriö tähdentää, että lainsäädäntösuunnitelman laatimiseksi tarvitaan merkittävistä hankkeista laajempaa ja syvällisempää keskustelua niin ministeriöiden sisällä kuin niiden keskenkin. Erittäin olen-naista on kuulla ja ottaa huomioon myös keskeisten sidosryhmien näkemykset.

Yksi näkökohta, joka oikeusministeriön kirjeestä ja ministeriöiden talous- ja toimintasuunnitelmistakin yleensä puuttunee, on mandollisten rakenteellisten uudistusten tarve eri sääntelysektoreilla. Tällä tarkoitamme esimerkiksi tiettyjen keskeisten säädösten kokonaisuudistuksia, mandollisen sääntelyn yksinkertaistamisohjelman edellyttämiä toimenpiteitä sekä mandollisten sääntelykilpailun puitteissa toteutettavien hankkeiden käynnistämistä. Koko valtioneuvoston kattavana suunnitteluvälineenä lainsäädäntö suunnitelman tulisi sisältää myös tämänkaltaisia osioita, ettei suunnitelma muodostu vain listaksi hankkeista, joita tullaan joka tapauksessa toteuttamaan. Nämä tee-mat ovat parhaillaan käynnissä olevan Paremman sääntely toimintaohjelma –hankkeen keskeisiä kysymyksiä.

PL 32
00023 Valtioneuvosto
Aleksanterinkatu 4
00170 Helsinki

Vaihde (09) 160 01 Faksi (09) 1606 3666 kirjaamo@ktm.fi www.ktm.fi

	11T111. K A U P PA - J A	Dnro	2 (4)
	'CM TEOLLISUUS-	VASTAUS	25/030/2006 ~ MINISTERIÖ
16.03.2006
Toinen huomionarvoinen näkökohta, joka ei ainakaan kovin selvästi käy ilmi oikeusministeriön kirjeestä, on EU-säädöshankkeiden asema lainsäädäntösuunnitelmaa laadittaessa ja ministeriöiden hankkeita listattaessa. Lainsäädäntösuunnitelmaa laadittaessa olisi otettava riittävästi huomioon EU:ssa vireillä olevien hankkeiden keskeinen merkitys kansalliselle lainvalmistelulle. Lainsäädäntösuunnitelma tulisi rakentaa siten, että resurssit kohdentuvat tehokkaasti kotimaisten uudistusten ohella Suomen kannalta keskeisiin EU-hankkeisiin mandollisimman varhaisessa vaiheessa.

Konkreettisia hankkeita
Seuraavassa listataan kauppa- ja teollisuusministeriön osastojen nimeämiä keskeisiä hankkeita ja esitetään niille lyhyet perustelut. Todettakoon, että tällä erää ministeriön elinkeino-osaston suunnitelmiin ei kuulu sellaisia vireillä tai suunnitteilla olevaa hanketta, joka oli voitu liittää osaksi tätä kirjettä.
Energiaosasto
Ministeriön energiaosasto nimesi keskeiseksi talous- ja toimintasuunnitelmaan sisältyväksi hankkeeksi päitstökauppalain muutokset koskien vuoden 2012 jälkeistä päästökauppakautta. Päästökauppalainsäädännön kautta 2008-2012 koskevien muutosten viimeistely ajoittunee talous- ja toiminta-suunnitelman suunnittelukauden alkuun. Samoin suunnittelukauden alkuun ajoittunevat EY:n päästökauppajärjestelmän vuoden 2012 jälkeistä kattavuutta ja tavoitteita koskevat neuvottelut.
Markkinaosasto
Markkinaosasto nimesi keskeiseksi hankkeeksi palveludirektiiviehdotuksen. Komissio antoi 13.1.2004 direktiiviehdotuksen palveluista sisämarkkinoilla. Palveludirektiiviehdotus on yksi keskeisimmistä välineistä Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa ja palvelumarkkinoiden kehittämisessä. Palveludirektiiviehdotus tukee kiinteästi tavoitetta palvelumarkkinoiden kehittämiseksi, joka on tunnistettu myös keskeiseksi kansalliseksi kilpailukykyhaasteeksi.

Lainsäädännön kansallisessa täytäntöönpanossa tulevat läpikäytäviksi erilaiset hallinnolliset menettelyt, jotka liittyvät palvelutoiminnan aloittamiseen tai harjoittamiseen. Tämän lisäksi tulee perustaa nk. keskitetty asiointipiste, jonka kautta tulee voida hoitaa keskitetysti erilaiset palvelutoiminnan aloittamiseen liittyvät hallinnolliset menettelyt, myös sähköisesti. Jäsenvaltion keskitetylle asiointipisteelle asetetaan myös tiedonantovelvoitteita palveluntarjoajiin sovellettavista vaatimuksista erityisesti juuri palvelutoiminnan aloittamisessa ja harjoittamisessa noudatettavista menettelyistä. Tämän lisäksi direktiivi edellyttää viranomaisyhteistyötä (tietojenvaihtoa ja valvontaa). Lisäksi jäsenvaltion on huolehdittava siitä, ettei sen lainsäädännössä aseteta artiklassa 16 lueteltuja vaatimuksia, jotka rajoittavat palveluiden vapaata liikkuvuutta.

	'l' t I KAUPPA - J A	Dnro	3 (4)
	TEOLLISUUS-	VASTAUS	25/030/2006 MINISTERIÖ
16.03.2006
Direktiivin täytäntöönpano edellyttää muutoksia useiden ministeriöiden toimialaan kuuluvassa lainsäädännössä. Kauppa- ja teollisuusministeriö on ollut pääasiallisessa vastuussa direktiivivalmistelusta.

Toinen markkinaosaston nimeämä kokonaisuus on kuluttajapoliittinen ohjelma ja sen toimeenpanoon liittyvät mandolliset lainsäädäntötoimet. Valtioneuvosto hyväksyi 27.5.2004 periaatepäätöksen kuluttajapoliittisesta ohjelmasta. Kuluttajapoliittinen ohjelma sisältää kuluttajapolitiikan keskeiset strategiset linjaukset vuosille 2004-2007. Ohjelma sisältää lisäksi ohjelma-kauden painopistealueet ja konkreettisia toimenpide-ehdotuksia niiden toteuttamiseksi. Ohjelman luonne on siten poikkihallinnollinen.

Ohjelmaa jatkettaneen sen laaja-alaisuudesta ja pitkävaikuttaneisuudesta johtuen vuoden 2007 jälkeenkin ja sen toimeenpanoon tullee jatkossakin liittymään myös erinäisiä lainsäädännön muutostarpeita. Lainsäädäntösuunnitelman valmistelun kannalta on merkillepantavaa, että ohjelman sisältämät säädösmuutostoimet ovat selkeästi osa kokonaisuutta, jonka tavoitteena on kuluttajapolitiikan kehittäminen erilaisia vaihtoehtoisia keinoja tehokkaasti ja tarkoituksenmukaisesti yhdistäen.
Teknologiaosasto
Vireillä olevista kansallisista hankkeista keskeisin on kaivoslain uudistaminen. Tosin aikataulutavoitteena on hallituksen esityksen antaminen vielä tämän vuoden kuluessa. Uuden lain soveltaminen käytäntöön jää joka tapauksessa seuraavalle talous- ja toimintasuunnittelukaudelle. Lain voimaan-saattaminen ja käytännön vaikutusten arviointi keskittyisi tällöin juuri vuosille 2007- 2011.

Toinen keskeinen, teknologiaosaston valmisteluvastuun piirissä oleva hanke, on energiaa käyttävien tuotteiden ekologisista suunnittelua koskeva direktiivi (EuP-direktiivi 2005/32/EY(eco-design)), joka on hyväksytty 6.7.2005. Erilaiset tuotteet tulevat säädellyiksi energiatehokkuuden ja ympäristön kuormitusominaisuuksien suhteen uudella tavalla. Direktiivi ei edellytä tuotekohtaisia vaatimuksia, vaan asettaa ehdot puitteille ja määrittää vaatimukset tuotteiden ympäristön kannalta relevanteille ominaisuuksille, kuten energian kulutukselle. Hankkeella on merkittäviä vaikutuksia sekä valmistajien että kuluttajien asemaan, ja se tuo mm. uusia haasteita tutkimus- ja kehitystoiminnalle sekä ympäristömyönteisen teknologian kehittämiselle.

Lopuksi
Kauppa- ja teollisuusministeriön hallinnonalan toiminta- ja taloussuunnitelmassa mainitaan yllä kuvattujen hankkeiden lisäksi lukuisia vireillä tai suunnitteilla olevia säädöshankkeita. Esimerkiksi yrityspolitiikan jaksossa todetaan, että säädösvalmistelussa painottuu yritysten antaman taloudellisen informaation korkea laatu ja luotettavuuden varmistaminen. Kilpailupolitiikan sektorilla puolestaan todetaan muun muassa, että ministeriössä kiinnitetään erityisesti huomiota kilpailuoikeudellisten prosessi- ja sanktiosäännösten toimivuuteen ja että suunnittelukaudella arvioidaan myös yrityskauppa-

	T~iral~ KAUPPA- J A	Dnro	4(4)
	'CItI TEOLLISUUS-	VASTAUS	25/030/2006 MINISTERIÖ
16.03.2006
valvontaa koskevien säännösten mandolliset muutostarpeet. Myös hankinta-lainsäädännön uudistaminen lukeutuu suunnitelman toimenpiteisiin.

Kauppa- ja teollisuusministeriö korostaa, kuinka tärkeää on vahvistaa ministeriöiden lainvalmistelun suunnittelun ja johtamisen yhteistä perustaa lain-valmistelun kansliapäällikköryhmän ehdotusten mukaisesti. Ministeriöiden toiminta- ja taloussuunnitelmat ovat luonteva lähtökohta lainsäädäntösuunnitelman laadinnassa siitä huolimatta, että toiminta- ja taloussuunnitelmien laatimisen peruste on voittopuolisesti muu kuin valtioneuvostotasoinen säädösvalmistelun ohjaamisen tarve.

Jatkovalmistelussa on todennäköistä, että lainsäädäntösuunnitelmaan sisältyvät hankkeet muuttuvat vielä olennaisesti kaikkien ministeriöiden kohdalla. Hankkeiden laatu ja määrä täsmentyvät sen mukaan, mikä on lainsäädäntösuunnitelman tarkempi rakenne, sisältötavoitteet ja painopistealueet sekä yhteys muihin valtioneuvoston suunnitteluvälineisiin. Valmistelussa on muun ohessa on pidettävä huolta siitä, että uusi suunnitteluväline on riittävän joustava. Sen ei tule jäykistää valmistelua, vaan sen on luotava lisäarvoa, joka edesauttaa entistä paremman säädösympäristön rakentamista. Jo oikeusministeriön pyyntö on osoittanut, että on tärkeää valmistella ja määritellä lainsäädäntösuunnitelmaan tulevien hankkeiden kriteerejä riittävän huolellisesti ja dynaamisesti edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21616);(1514,21616);(1514,16702);(21597,16702);(21597,0);(0,0);fBehindDocument1
ti (P.)

projektijohtaja

rkki Virtanen kansliapäällikkö