Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Viite 	Lausuntopyyntö 18.2.2009
Asia	Lausunto Oikeusministeriön työryhmämietinnöstä 2009:2
	Luottotietolain muuttaminen

Takuu-Säätiö pitää työryhmän ehdotuksia luottotietolain ja ulosottokaaren säännösten muuttamisesta oikeansuuntaisina ja kannatettavina. Takuu-Säätiö kiinnittää kuitenkin huomiota seuraaviin seikkoihin:

Saatavan lopullisen vanhentumisen vaikutus maksuhäiriömerkintöihin

Takuu-Säätiö kannattaa ehdotusta siitä, että ulosottotieto poistettaisiin luottotietorekisteristä heti, kun ulosottoperusteen 15 tai 20 vuoden määräaika on kulunut umpeen. Tämä on tarpeen, jotta ulosottoperusteen määräaikaisuuden taustalla olevat oikeuspoliittiset tavoitteet toteutuisivat. Velallisen taloudellisen toimintakyvyn täysimääräinen palautuminen onnistuu vain, jos velkavastuusta vapautumisen lisäksi myös maksuhäiriömerkintä poistetaan luottotietorekisteristä. Takuu-Säätiö katsoo, että merkinnän poistamisesta koituva hyöty velalliselle on merkittävämpi kuin luottoriskin noususta luotonantajalle aiheutuva haitta. On myös tärkeää, ettei luottotietoihin vaikuta se sattumanvarainen seikka, milloin varattomuus ennen velan lopullista vanhentumista todettiin.

Ulosottoperusteen määräajan jatkamiskanteesta tehtävä merkintä luottotietorekisteriin on kannatettava työryhmän esittämin perusteluin.

Luottotietorekisteriin merkittävä pitkäkestoinen toistuvaistulon ulosmittaus

Takuu-Säätiö pitää ehdotusta pitkäkestoisen ulosmittauksen merkitsemisestä luottotietorekisteriin lähtökohtaisesti perusteltuna. Tämä johtaa kuitenkin siihen, että velalliset joutuvat eriarvoiseen asemaan riippuen siitä, maksavatko he (erääntyneitä) velkojaan vapaaehtoisen velkajärjestelyn vai ulosoton kautta. Tällöin ne henkilöt, jotka eivät ole onnistuneet sopimaan vapaaehtoisesta maksujärjestelystä saavat luottotietoihin merkinnän, kun toistuvaistulon ulosmittaus on jatkunut kahden vuoden aikana vähintään 18 kuukautta. Ehdotuksen mukaan myös kahta vuotta pitempi ulosottokaaren mukainen maksusuunnitelma tai –sopimus johtaisi maksuhäiriömerkinnän tekemiseen, kun kaksi vuotta on kulunut.

Käytännössä vapaaehtoiset maksujärjestelyt kestävät usein huomattavasti yli kaksi vuotta. Esimerkiksi Takuu-Säätiön takaaman järjestelyluoton maksuaika voi enimmillään olla kahdeksan vuotta. Takuu-Säätiön asiakkaiden riski joutua uudelleen velkakierteeseen säätiön takaaman järjestelyluoton aikana kasvaa merkittävästi, jos heillä ei ole voimassa luottotietomerkintää. Lisävelkaantumisen ehkäisemiseksi Takuu-Säätiö edellyttääkin pääsääntöisesti, että asiakas antaa suostumuksensa luottotietolain 13 §:n 6- kohdan mukaiselle merkinnälle (velallisen tunnustama maksuhäiriötieto, ns. TK-merkintä). Voimassa olevan lain mukaan tämä merkintä säilyy rekisterissä enimmillään kaksi vuotta.

Suomen Asiakastieto Oy:n Luottolista-lehden tutkimuksen mukaan ”vapaaehtoisesta velkajärjestelystä kertova TK-merkintä antaa kohtalaisen valoisan ennusteen maksujärjestelyn onnistumisesta”. Tammikuussa 2009 tehty tutkimus osoitti, että vuonna 2007 TK-merkinnän saaneista 375 henkilöstä ainoastaan 12 %:a oli saanut uusia maksuhäiriömerkintöjä vuoden 2008 loppuun mennessä. Riski oli selvästi pienempi kuin lakisääteiseen velkajärjestelyyn vuonna 2007 päässeillä velallisilla, joista yli kolmannes (34,8 %) sai uusia maksuhäiriömerkintöjä. Kyseisessä tutkimuksessa olivat mukana kaikki vuonna 2007 vapaaehtoisesta velkajärjestelystä (TK) tai lakisääteisen velkajärjestelyn aloittamisesta (HAP) merkinnän Suomen Asiakastieto Oy:n luottotietorekisteriin saaneet henkilöt. Heidän uusia maksuhäiriömerkintöjään seurattiin vuoden 2008 loppuun saakka. 
(http://www.asiakastieto.fi/uutiskirje/velkajarjestely0209.jsp)

Yllä mainitun tutkimuksen mukaan vapaaehtoinen velkajärjestely onnistuu paremmin todennäköisesti siksi, että se on lakisääteistä velkajärjestelyä joustavampi. Takuu-Säätiö neuvotteleekin asiakkaan kanssa järjestelyluoton maksuohjelman muuttamisesta, mikäli asiakkaan maksukyky heikkenee esimerkiksi sairauden, parisuhde-eron tai työttömyyden johdosta. Takuu-Säätiön kokemuksen mukaan järjestelyluoton maksuohjelman muuttamisen esteenä on usein se, että asiakas on uudelleen ylivelkaantunut. Vuonna 2008 perintään kaatuneista järjestelyluotoista (vähintään) 50 prosentissa oli asiakkaalle syntynyt lisää velkaa järjestelyluoton aikana. 

Takuu-Säätiö katsookin, että luottotietolakiin tulisi sisällyttää mahdollisuus rekisteröidä vapaaehtoista velkajärjestelyä koskeva luottotietomerkintä, joka säilyisi rekisterissä nykyisen kahden vuoden sijasta vapaaehtoisen järjestelyn päättymiseen asti. Tämä tukisi vapaaehtoisten järjestelyjen onnistumista estämällä velallisen uuden velkakierteen.  Luottotietorekisteri antaisi tällöin myös nykyistä paremman kuvan velallisen tosiasiallista taloudellisesta tilanteesta. Arvioitaessa velallisen maksukykyä, ei loppujen lopuksi ole suurta merkitystä sillä, onko hänen velkansa järjestelty lakisääteisellä vai vapaaehtoisella velkajärjestelyllä –tai maksaako hän velkojaan ulosottoon esimerkiksi maksusuunnitelman mukaisesti. Täten luottotietomerkinnät tulisikin olla yhdenmukaisia näissä tilanteissa.

Positiivinen luottotietorekisteri

Takuu-Säätiö kannattaa positiivisen luottotietorekisterin perustamista. Ylivelkaantumisen ennaltaehkäisemisessä on luottotietojen kattavuudella olennainen merkitys. Luottotietorekisterin tulee sisältää maksuhäiriötietojen lisäksi tiedot velallisen kokonaisvelkatilanteesta. Positiivisen informaation avulla on mahdollista arvioida luotettavammin luotonhakijan maksukyky kuin pelkkien maksuhäiriötietojen perusteella. Tutkimukset ovat osoittaneet, että niissä maissa, joissa on käytössä positiiviset luottotiedot, ovat luotonantajien luottotappioriskit alentuneet merkittävästi.
(International Finance Corporation: Credit Bureau Knowledge Guide 2006)

Helsingissä 6. maaliskuuta 2009

Takuu-Säätiö

Leena Veikkola                          		Minna Markkanen
toiminnanjohtaja			perintäpäällikkö