Helsinki 	12.3.2009 
Asianro 	2009-00171
Viite 	Oikeusministeriön lausuntopyyntö 18.2.2009
Asia 	Lausunto luottotietolain muuttamista koskevasta hallituksen esityksen luonnoksesta (OM työryhmämietintö 2009:2)

Oikeusministeriölle

Kirkkohallitus esittää lausuntonaan luottotietolain muuttamista koskevasta hallituksen esityksen luonnoksesta (Työryhmämietintö 2009:2) kunnioittavasti seuraavaa.

Yleistä

Kirkkohallitus pitää työryhmän työtä ansiokkaana ja yhtyy pääosiltaan työryhmän ehdotuksiin. 
Työryhmän tehtävänä oli 
1.	laatia ehdotus luottotietolain ja ulosottokaaren muuttamiseksi niin, että ulosottorekisteriin merkittyjä tietoja voitaisiin nykyistä laajemmin merkitä luottotietorekisteriin.
2.	arvioida mahdollisuutta poistaa maksuhäiriömerkintä heti sen jälkeen, kun ulosottoperusteen täytäntöönpanokelpoisuuden määräaika on kulunut umpeen.
3.	pohtia, mikä merkitys mahdollisella ulosottoperusteen määräajan jatkamiskanteella on.
4.	arvioida, voidaanko nykyistä vanhempia tietoja antaa toimintaansa aloittavalle luottotietotoiminnan harjoittajalle.
5.	pohtia vahvistettujen sovintojen merkitystä luottotietojen kannalta.

Seurakuntien diakoniatyössä kohdataan päivittäin maksuhäiriöistä kärsiviä ihmisiä. Kirkon diakoniatyöllä on koko Suomen kattava syvällinen tuntemus velkaantumiseen johtaneista syistä ja sen käytännön seurauksista yksityisille ihmisille. Lausunnossaan työryhmän mietinnöstä Kirkkohallitus haluaa tuoda julki kirkon diakoniatyössä esille tulleita asioita.

Maksuhäiriömerkinnän poistaminen, kun ulosottoperusteen määräaika on kulunut umpeen 

Työryhmä on esityksessään pyrkinyt edesauttamaan niiden velallisten palaamista aktiivisiksi toimijoiksi yhteiskuntaan, joita koskevat ulosottoperusteen määräajat ovat kuluneet umpeen. Työryhmä esittää, että sen jälkeen kun ulosottoperusteen täytäntöönpanokelpoisuuden määräaika on kulunut umpeen, ulosottotieto poistetaan rekisteristä.

Tämä esitys on Kirkkohallituksen näkemyksen mukaan erittäin perusteltu velallisten yhdenvertaisuusperiaatteen ja kohtuullisuuden näkökulmasta. Työryhmä on nämä näkökulmat tuonutkin esille mietinnössään. 

Vaikutukset kanteen nostamisesta ulosottoperusteen jatkamiseksi

Työryhmä ehdottaa, että jos velkoja on nostanut kanteen ulosottoperusteen jatkamiseksi, saataisiin tieto kanteen nostamisesta merkitä luottotietorekisteriin. Tätä merkintää perustellaan sillä, että mahdollisen uuden luotonantajan tulisi saada tieto siitä, että velallinen on olennaisesti vaikeuttanut velkojan maksunsaantia. Ulosottokaaren 26 §:n mukaan edellytyksenä määräajan jatkamiselle on, että velallinen on alkuperäisen määräajan kuluessa olennaisesti vaikeuttanut velkojen maksunsaantia. Kirkkohallituksen mielestä kanneperusteet ovat tiukat, jolloin maksuhäiriötietojen merkintä perusteettomasti on epätodennäköistä. Kuitenkin tulisi lainsäädännössä turvata se, ettei julkisessa rekisterissä olisi vääriä tai puutteellisia tietoja.

Pitkäaikaista ulosottovelallista koskeva merkintä 

Työryhmä ehdottaa, että luottotietojen kattavuuden ja luotettavuuden parantamiseksi tulisi luottotietorekisteriin voida merkitä tieto pitkäkestoisesta ulosotosta. Pitkäkestoisuus määritellään mietinnössä kahden vuoden aikana vähintään 18 kuukautta kestäneeksi ulosotoksi. Mietinnön sivulla 20 puhutaan tietojen julkisuudesta ja todetaan, että ulosoton julkisten tietojen antaminen muista kuin varattomuustapauksista rajoitettaisiin pitkäkestoiseen ulosottoon. Kirkkohallitus pitää hyvänä, että mietinnössä on kiinnitetty huomiota velallistietojen julkisuuteen ja että siinä pyritään rajaamaan tietojen saanti vain välttämättömiin tietoihin.

Merkintä sovintotapauksissa 

Mietinnössä ehdotetaan, että luottotietolaista poistetaan säännökset, joiden mukaan tuomioistuimen vahvistama sovinto johtaa maksuhäiriömerkintään. Muutoksen tarkoitus olisi edistää sovintoja. Kirkkohallitus katsoo, että sovintojen aikaansaaminen on sekä yksilöiden että yhteiskunnan kannalta mielekästä. Sovintojen syntymistä ylivoimaisissa velkaongelmissa tulee edesauttaa

Luottoyhteiskunnan ongelmista yleensä

Kirkkohallitus haluaa lisäksi tuoda esille, että luottojen tarjontaan liittyviä ongelmia ei voida ratkaista vain lainsäädännöllä vaan tarvitaan kantavia järjestelmiä sekä verkostotyötä silloin, kun asia koskee sairaita ja heikkoja ihmisiä.

Sosiaalisen luototuksen kehittäminen nopeaksi ja oikeaksi vaihtoehdoksi pikaluotoille on tärkeä ja kiireellinen tehtävä nykyisessä taloustilanteessa. Nyt sosiaalisen luoton saaminen kestää liian kauan ja sitä ei ole kaikissa kunnissa saatavilla.

Toinen velkaantuneiden ihmisten auttamiseen liittyvä ilmiö koskee kokonaisvaltaisuuden puutetta. Toimeentulotuen tarvetta selvitettäessä tietoon tulevaan hakijan velkarasitteeseen tulee kiinnittää huomiota ja tarvittaessa ohjata hakija talous- ja velkaneuvontaan.
 
Sovittelun merkitys velkaongelmissa on tärkeä. Velallisen – usein myös velkojan – ja koko yhteiskunnan etu olisi, että yksilöiden talousvaikeudet saataisiin mahdollisimman nopeasti ratkaistua. Pitkittyminen pahentaa ongelmavyyhtiä ja aiheuttaa fyysistä ja psyykkistä sairastumista. Kirkkohallitus näkee tärkeänä, että yhteiskunnassa olisi järjestelmä, jolla sovittelun edellytyksiä parannettaisiin silloin kun kysymyksessä on velallisen sosiaalinen suorituseste. 

Kansliapäällikkö			Risto Junttila

Vt. kirkkoneuvos			Kai Vahtola