Valtiovarainministeriö
Julkisen hallinnon tieto- ja viestintätekninen toiminto
Anne Kauhanen-Simanainen
Snellmaninkatu 1 A
PL 28, 00023 Valtioneuvosto

Viite: Valtiovarainministeriö/JulkICT:n pyyntö 119:00/2012
Asia: Lausuntopyyntö perustietovarantojen viitearkkitehtuurin luonnoksesta

Helsingin yliopiston lausunto perustietovarantojen viitearkkitehtuurin luonnoksesta

1	Yleistä
Perustietovarantojen viitearkkitehtuuri on ajankohtainen ja montaa käyttötarkoitusta palveleva peruskuvaus julkisen hallinnon yhteiskäyttöisistä tietovarannoista. Tiedon käyttökohteita on koko korkeakoulusektorilla varsin paljon. Valmistuttuaan viitearkkitehtuuri tukee Helsingin yliopiston meneillään olevaa ydintiedon hallinnan kehittämistä ulkoisten ydintietolähteiden osalta.

Kuvattu viitearkkitehtuuri on kattava, mutta esitystavaltaan hieman vaikeasti aukeava. Arkkitehtuuri on kuvattu toimintaohjeen muotoon, mikä toisaalta tuo sen lähemmäs käytännön soveltamisen tasoa. Parempi jäsentely voisi olla purkaa sanallisin kuvauksin auki viitearkkitehtuurin peruskuva (Mitä-taso) ja esittää soveltamisohje omana dokumenttinaan (Miten-taso).

Viitearkkitehtuurin rajaukset tulisi kuvata heti aluksi. Merkittävää sisältöä on liitteissä, joiden kuvauksissa on joitain eroja päädokumenttiin nähden. Käsitteiden määrittelyn tulisi olla kattavampi. Eri dokumenttien yhtenäisyys tulee varmistaa. Kansallisten lisäksi myös kansainväliset standardit ja muut ohjeistukset tulisi ottaa viitearkkitehtuurissa huomioon.

Viitearkkitehtuurin määrittelytyö on kesken, mutta jo tehty työ ansaitsee kiitokset. Lausuntokierroksen jälkeen on odotettavissa kaikkia julkishallinnon sektoreita palveleva kattava määrittely ja toimintaohje yhteisten tietovarantojen käytön helpottamiseksi, mikä palvelee suoraan hallinnon keventämisen tavoitteita.

2	Kommentit ja kehitysehdotukset

Johdanto	
Viitearkkitehtuuri on jäsennelty arkkitehtuuriperiaatteista muistuttavaksi toimintaohjeeksi. Tämä edesauttaa viitearkkitehtuurin käytäntöön viemistä, mutta olisi myös hyödyllistä, että itse viitearkkitehtuuri olisi kirjoitettu auki yhteenvetokuvan pohjalta. Perustietovarantojen viitearkkitehtuuri tulisi esitellä ensin ja sen komponentit ja perustelut kuvata.

Johdannossa todetaan kehäpäätelmän omaisesti, että julkisen hallinnon kokonaisarkkitehtuuri koostuu joukosta yhteisiä arkkitehtuureja ja toisaalta, että yksi näistä yhteisistä arkkitehtuureista on julkisen hallinnon kokonaisarkkitehtuuri.
	
Käsitteistö	
Käsitteistöstä puuttuu perustietovarannon käsite.

Vastaavatko luvun 7 käsitteet perustieto ja tapahtumatieto käsitteitä ydintieto ja transaktionaalinen tieto? Nämä tulisi määritellä käsitteistössä.

Miten viitearkkitehtuurin on ajateltu velvoittavan korkeakoulukenttää?
	
1 Huomioi ja kuvaa yhteentoimivuus, sidosarkkitehtuurit ja muut ohjaavat tekijät	
Viitearkkitehtuurin kuvallisesta esityksestä (kuva 2) ei varsinaisesti selviä, mitä eroa on julkisen hallinnon tietoarkkitehtuurilla ja perustietovarantojen viitearkkitehtuurilla, vaan niillä näyttäisi olevan sama sisältö.
	
2 Huomioi julkisen hallinnon arkkitehtuuriperiaatteet 	
Kuvasta 3 ei selviä Julkisen hallinnon arkkitehtuuriperiaatteiden ja viitearkkitehtuurin välinen suhde periaatteittain.
	
3 Tunnista perustietovarantoon liittyvät sidosryhmät ja roolit 	
S. 12 on kuvattu tavoitetila, joka on tulkittavissa sidosryhmille tarjottavien sisältöpalveluiden tavoitetilaksi. Onko tämä samalla koko perustietovarantojen hallinnan tavoitetila?
	
4 Kuvaa perustietovarantoon liittyvät prosessit 	
Perustietovarannon hallintaan liittyvät prosessit on kuvattu seikkaperäisesti. Kuvausta voisi tarkentaa jonkin esimerkkitapauksen prosessikuvauksella ns. uimaratakaaviona.  Prosessiaskelten kuvauksessa on viittauksia tiedon elinkaareen, mutta elinkaaren hallinnan näkökulmaa voisi ehkä tuoda enemmän esiin.
	
4.2 Tiedon tuottajan prosessit	
Jos perustietovarantoihin kuuluu koodistoja, miten huolehditaan koodistojen muuttuessa historiatiedosta ja yhteismitallisuudesta esim. raportointia ja tilastointia varten?
	
5 Tunnista tarkasteltavan tietovarannon sijainti julkisen hallinnon tietovarantojen ekosysteemissä 	
Luvussa 5 esitetty jaottelu perusdata- ym. tietovarantoihin tulisi esittää aiemmin viitearkkitehtuurin kuvauksessa ja tuoda esiin selkeänä rajauksena varantoihin 1. ja 2. 
	
6.2 Tiedon tuottamismallit	
Sivun 20 alemmassa kuvassa puhutaan tietovarannon omistajan näkökulmasta, tulisiko tilalla olla tietovastuullisen näkökulma?
	
7 Määrittele keskeiset käsitteet ja kuvaa tietovarannon päätietoryhmät ja muu sisältö	
Mikä on liitteen 2 loogiset perustietovarannot ja viitearkkitehtuurin luvun 7 päätietoryhmien suhde? Nämä eivät täysin vastaa toisiaan.
	
8.2 Kansallinen palveluväylä	
Luvussa todetaan, että kansallisen palveluväylän viitearkkitehtuuri pitää ottaa huomioon siten, että toteutettava ratkaisu ei ole sen kanssa ristiriitainen. Tässä ilmeisesti viitataan kunkin perustietovarannon  tiedontuotantoa ja käyttöä varten toteutettavaan ratkaisuun?	
9 Huomioi järjestelmäpalveluihin liittyvät vastuut sidosryhmittäin	
Kuvan 16 taulukossa toteutetaan sovelluksia, palveluita ja käyttöliittymiä. Onko näillä selkeä ero?
	
12.3 Integraatioarkkitehtuuri	
Suositukset ovat sinänsä päteviä, mutta sovelluskehittäjien näkökulmasta voisi ajatella laajempiakin vaihtoehtojen käytettäväksi kuten JSON-rajapintoja tai vastaavia. Nyt lähestymistapa on teknologisessa 
mielessä jossain määrin konservatiivinen.

Integraatiot antavat sovelluskehittäjille mahdollisuuksia, tämän pitäisi olla yksi lähestymistapa tässä. Näkyykö se vaatimuksissa?	
12.5 Tunnistaminen ja käyttöoikeushallinta	
Käyttäjien tunnistautumisessa on hyödyllistä toimia niin, että julkisten ja ei-turvaluokiteltujen tietojen kohdalla käyttäjä tunnistetaan arkkitehtuurin portaalikerroksessa, jos se on aivan välttämätöntä. Sen alapuolella olevissa integraatioissa perustietojärjestelmän ja portaalia toimittavan organisaation järjestelmien välillä toimitaan luottamussuhteen varassa eli tunnistetaan organisaatiot. Ylipäätään tavoiteltava arkkitehtuuri voisi perustua siihen, että tunnistautumista ei vaadita kuin perustelluista syistä.

Käyttöehdot: Näiden pitää olla aina määritelty (vaikka data olisikin täysin vapaata) ja toisekseen niiden pitää olla käyttäjäorganisaatioiden kannalta hyväksyttävissä ja hyödynnettävissä. Lisäksi käyttöehdot pitää rakentaa niin, että niistä ei synny tulkinnanvaraa ja että ne ovat muidenkin kuin asiaan vihkiytyneiden lakiasiantuntijoiden ymmärrettävissä.	
13 Sisältöpalveluiden ratkaisuvaihtoehtoja	
Ratkaisuvaihtoehdoista voitaisiin esittää konkreettisia soveltamiskohteita ja käyttötapauksia eri perustietojen käytön havainnollistamiseksi.

Huom. Sivun 35 kuva menee osittain tekstin päälle.

Kustannukset: on huolehdittava siitä, että kustannuksia tai piilokustannuksia sisällyttämällä palveluun käytännössä estetään tietovarantojen käyttö. Näin on aikaisemmin käynyt.	
	
Liite 1: Ohjaavat tekijät	
Huom. $ p.o. §	
1.4 Perustietovarantojen viitearkkitehtuurin rakenne ja elementit	
Viitearkkitehtuuri tulisi kuvata auki selkeästi noudattaen kuvan 3 jäsentelyä. Nyt kuvausta on viitearkkitehtuuridokumenttien eri osissa hieman jäsentymättömästi, vaikka kaikki asiat sinänsä varmaan löytyvät.
	
2 OHJAAVAT PERIAATTEET	
2.1 Lainsäädääntö	
Otsikko p.o. Lainsäädäntö.
Sähköisen viestinnän tietosuojalaki (516/2004) mukaan?
Hallintolaki (1361/2003) mukaan?
	
2.3 Standardit ja suositukset	
Yliopiston kannalta kansainvälisten tietovarantojen toimijoiden huomioonottamisen maininta olisi paikallaan. Perusteluna on korkeakoulujen toiminnan kansainvälistyminen, esimerkiksi CERIF-sidosarkkitehtuurina, tutkimusryhmien ja niiden toiminnan kansainvälinen luonne (ei ole vain tietojenvaihtoa vaan jokapäiväistä yhteistyötä), kehittyvät tietovarannot, kuten Orcid. Lisäksi kv. tutkimusaineistoja kuten CERN.
	
2.4 Julkisen hallinnon kokonaisarkkitehtuuriperiaatteet	
Tässä on kuvattu oikeastaan kahteen kertaan JHKA-periaatteiden vaikutus, ensin ilman kytköstä JHK-periaatteisiin ja sitten periaatteittain. Yksi riippuvuuskuvaus varmaan riittäisi.

Vaikutus 2. Vältä perustiedon kopiointia… voisi olla muodossa Käytä perustietoa suoraan perustietovarannosta, tms. positiivisempi ilmaus. 

Vaikutuksen 3 voisi jakaa kahteen eri osaan, Noudata rajapintojen toteutuksessa PERA-määritystä sekä Varaudu palveluiden liittämiseen kansalliseen palveluväylään.

Liite 2: Loogiset perustietovarannot	
1 Tietovarantojen jäsennys 	
Tässä todetaan, että Perustietovarantojen viitearkkitehtuurissa keskitytään täsmentämään ensisijaisesti tietovarantojen jäsennyksen mukaisesti perusdatavarannoiksi luokiteltavia tietovarantoja sekä erikseen Tietohallintolaissa mainitut tietovarannot. Perustietovarantojen viitearkkitehtuurin ohjeistuksessa todetaan s. 17, että  viitearkkitehtuurissa ensisijaisesti tarkasteltavat perustietovarannot ovat pääosin perusdatavarantoja ja yleisiä informaatiovarantoja. Onko tässä ristiriita?
	
Liite 3: Tietojärjestelmäarkkitehtuurin looginen jäsennys ja integraatioarkkitehtuuri	
2 Integraatioarkkitehtuuri	
Tämä on yleinen kuvaus, josta ei näyttäisi olevan yhteyttä perustietovarantojen hallintaan ja perustiedon integrointiin.	

Helsingin yliopisto

Antti Savolainen			
hallintopalvelujohtaja, 	
Helsingin yliopiston kokonaisarkkitehtuuriryhmän
puheenjohtaja

Jussi Koskivaara
tietohallinnon kehittämispäällikkö
pääarkkitehti